Den 2. mars 2026 ble Hormuzstredet, det viktigste flaskehalsområdet for verdensomspennende
oljetransport, stengt som følge av USAs angrepskrig mot Iran.
Siden den gang har drivstoffprisen skutt i været, og også hverdagslivet blir merkbart dyrere.
Dette betyr at det igjen er først og fremst den vanlige befolkningen som rammes av konsekvensene av denne krisen.
Bensinstasjonsdrivere snakker i denne sammenhengen om de store oljekonsernenes «rovdyrkapitalisme», mens
de selv knapt tjener noe på de høye drivstoffprisene.
Men hvem tjener egentlig på denne krigen?
Det er bemerkelsesverdig at multinasjonale konserner henter inn rekordstore overskudd, mens befolkningen lider.
Slik har for eksempel oljeselskapene hatt daglige ekstrainntekter på ca. 21 milliarder euro siden Iran-krigen startet.
Også den tyske staten har en daglig ekstrainntekt på 18 millioner euro som følge av de høye
drivstoffprisene og dermed høyere drivstoffavgifter.
Det utgjør en ekstra inntekt på 558 millioner euro per måned.
Allerede i midten av 2025 analyserte finanseksperten Ernst Wolff konsekvensene av en krig mot Iran og sa følgende, sitat:
« det tjenes enorme summer på denne krigen.
Så forsvarsindustrien, som jo støttes av digital- og finanskonsernene, tjener utrolig mye på denne krigen.
Det er det ene. Det andre er at små og mellomstore bedrifter også vil bli utsatt for fortsatt press.
Hvis det nå faktisk blir et storstilt angrep på Iran, kan vi regne med at Iran vil stenge Hormuzstredet.
Da vil verden mangle 20 prosent av det nødvendige naturgassen og 25 prosent av det nødvendige flytende gassen.
«Og hvem vil lide mest under dette? Ingen andre enn små og mellomstore bedrifter, fordi
energiprisene her hos oss i Vesten da vil skyte i været .»
Mens middelklassen blir fattigere, skjer det i bakgrunnen av krigen mot Iran en gigantisk
omfordeling av formue fra de fattige til de rike.
Ifølge Ernst Wolff skjer dette først og fremst gjennom finanskonsern som for eksempel BlackRock, som forvalter de
superrikes penger og er de største aksjonærene både i oljekonsernene, forsvarsindustrien og de digitale konsernene.
BlackRock og lignende selskaper er dermed også de største vinnerne av kriser som krigen i Iran.
Er det en tilfeldighet at grunnleggeren av BlackRock, «Larry Fink», er frimurer på høyt
nivå og medlem av flere opprinnelige losjer?
I august 2025 overtok Larry Fink til og med ledelsen av World Economic Forum (WEF), som også ble grunnlagt av
høytstående frimurere, noe som viser seg å være et trekk for å konsentrere makten i hendene på noen få finansgiganter.
Det var nettopp denne mannen som i begynnelsen av dette året spådde to mulige konsekvenser av krigen mot Iran:
Verdensomspennende velstand og vekst dersom Iran «underordner seg» Vesten, eller en alvorlig
global resesjon på grunn av den økte oljeprisen.
Det blir ikke noe mellomliggende, sier Larry Fink.
Kan det faktisk være slik at Larry Fink og «hans» WEF slett ikke er interessert i global velstand?
For bare noen få år siden publiserte jo WEF en reklamefilm på sin hjemmeside med budskapet: «Du
vil ikke eie noe lenger, og du vil være lykkelig».
Har WEF og dets ledere gått bort fra planene om en verdensomspennende ekspropriering? Tegnene tyder ikke på det.
Ifølge dette kunne krigen mot Iran og dens konsekvenser – som for eksempel skyhøye drivstoffpriser, raskt stigende inflasjon
og den påfølgende fattigdommen blant store deler av menneskeheten – være starten på dette «å ikke lenger eie noe».
Kjære seere, vær derfor på vakt og la dere ikke avlede fra de egentlige makthaverne av de urolighetene som oppstår overalt.
Følg med på Kla.TV for å spore opp og avsløre de som tjener på krisen i kulissene.