2. marca 2026 bol Hormuzský prieliv, najdôležitejšie úžiny pre celosvetovú prepravu ropy,
uzavretý v dôsledku útočnej vojny USA proti Iránu.
Odvtedy ceny pohonných hmôt prudko stúpajú a aj každodenný život sa citeľne zdražuje.
To znamená, že dôsledky tejto krízy opäť postihujú predovšetkým bežných ľudí.
Prevádzkovatelia čerpacích staníc v tejto súvislosti hovoria o „dravom kapitalizme“ veľkých ropných koncernov, pričom
oni sami z vysokých cien pohonných hmôt takmer neprofitujú.
Kto však z tejto vojny má prospech?
Je pozoruhodné, že nadnárodné koncerny dosahujú zisky, ktoré by mohli byť rekordné, zatiaľ čo obyvateľstvo trpí.
Napríklad ropné koncerny majú od začiatku vojny v Iráne denné dodatočné príjmy vo výške približne 21 miliárd eur.
Aj nemecký štát má vďaka vysokým cenám pohonných hmôt a z toho vyplývajúcim vyšším daniam z pohonných
hmôt denný príjem navyše vo výške 18 miliónov eur.
To predstavuje mesačný nárast príjmov o 558 miliónov eur.
Finančný expert Ernst Wolff už v polovici roku 2025 analyzoval dôsledky vojny s Iránom a k tomu povedal, citujem:
„ na tejto vojne sa zarába obrovské množstvo peňazí.
Takže zbrojárské koncerny, za ktorými stoja digitálne a finančné koncerny, dosahujú v tejto vojne obrovské zisky.
To je jedna vec. Druhá vec je, že malé a stredné podniky budú aj naďalej pod tlakom.
Ak skutočne teraz dôjde k rozsiahlemu útoku na Irán, môžeme očakávať, že Irán uzavrie Hormuzský prieliv.
V takom prípade bude svetu chýbať 20 percent potrebného zemného plynu a 25 percent potrebného skvapalneného plynu.
„A kto tým bude trpieť najviac? Nikto iný ako stredná vrstva, pretože ceny energie u nás
na západe potom vyletia do závratných výšok .”
Kým teda stredná vrstva chudobnie, v pozadí vojny s Iránom prebieha obrovské prerozdelenie majetku od chudobných k bohatým.
Podľa Ernsta Wolffa sa to deje predovšetkým prostredníctvom finančných koncernov, ako je napríklad BlackRock, ktoré spravujú
peniaze superbohatých a sú zároveň najväčšími akcionármi ropných koncernov, zbrojárskych spoločností aj digitálnych koncernov.
Spoločnosti ako BlackRock a podobné sú teda aj najväčšími víťazmi kríz, ako je napríklad vojna v Iráne.
Je to náhoda, že zakladateľ spoločnosti BlackRock, „Larry Fink“, je vysokopostaveným
slobodomurárom a členom viacerých pôvodných lóží?
V auguste 2025 prevzal Larry Fink navyše aj vedenie Svetového ekonomického fóra (WEF), ktoré takisto založili
vysokopostavení slobodomurári, čo sa ukazuje ako ťah zameraný na koncentráciu moci v rukách niekoľkých finančných gigantov.
Práve tento muž na začiatku tohto roka predpovedal dva možné dôsledky vojny s Iránom:
Celosvetová prosperita a rast, ak sa Irán „podriadi“ Západu, alebo ťažká globálna recesia spôsobená zvýšenou cenou ropy.
Podľa Larryho Finka nebude existovať žiadna stredná cesta.
Mohlo by to snáď znamenať, že Larry Fink a „jeho“ WEF nemajú vôbec žiadny záujem o celosvetovú prosperitu?
Veď ešte pred pár rokmi zverejnilo WEF na svojej domovskej stránke propagačný film s hlavným
posolstvom: „Už nebudeš nič vlastniť a budeš šťastný“.
Je možné, že by sa WEF a jeho vedúci predstavitelia vzdali plánov na celosvetové
vyvlastňovanie? Všetko nasvedčuje tomu, že tomu tak nie je.
Podľa toho by vojna s Iránom a jej dôsledky, ako napríklad prudký nárast cien pohonných hmôt, prudko stúpajúca inflácia
a z toho vyplývajúce zchudobnenie veľkej časti ľudstva, mohli byť predzvesťou tohto „nevlastnenia ničoho“.
Vážení diváci, buďte preto ostražití a nenechajte sa rozptýliť ohniskami nepokojov, ktoré sa
objavujú všade, od skutočných ťahúňov v pozadí.
Sledujte spolu s Kla.TV, ako sa darí odhaľovať a zverejňovať tých, ktorí v pozadí ťažia z krízy.