2. marca 2026 je bil Hormuški preliv, najpomembnejše ozko grlo za svetovni prevoz nafte,
zaprt zaradi napadalne vojne ZDA proti Iranu.
Od takrat cene goriva strmo naraščajo, tudi vsakdanje življenje pa postaja opazno dražje.
Tako so posledice te krize še enkrat prizadele predvsem navadno prebivalstvo.
Upravljavci bencinskih črpalk pri tem govorijo o »roparskem kapitalizmu« velikih naftnih koncernov,
medtem ko sami komajda imajo korist od visokih cen goriva.
Kdo pa ima koristi od te vojne?
Zanimivo je, da multinacionalke beležijo rekordne dobičke, medtem ko prebivalstvo trpi.
Tako imajo na primer naftni koncerni od začetka vojne v Iranu dnevne dodatne prihodke v višini približno 21 milijard evrov.
Tudi nemška država ima zaradi visokih cen goriva in s tem višjih davkov na gorivo dnevni
dodatni prihodek v višini 18 milijonov evrov.
To pomeni dodatni prihodek v višini 558 milijonov evrov na mesec.
Finančni strokovnjak Ernst Wolff je že sredi leta 2025 analiziral posledice vojne z Iranom in v zvezi s tem dejal, citiram:
» s to vojno se zasluži ogromno.
Torej, oborožitveni koncerni, za katerimi stojijo digitalni in finančni koncerni, v tej vojni ustvarjajo ogromne dobičke.
To je ena stvar. Druga stvar pa je, da se bo pritisk na mala in srednja podjetja še naprej povečeval.
Če bo zdaj res prišlo do obsežnega napada na Iran, lahko pričakujemo, da bo Iran zaprl Hormuški preliv.
Takrat bo svetu primanjkovalo 20 odstotkov potrebnega zemeljskega plina in 25 odstotkov potrebnega utekočinjenega plina.
»In kdo bo zaradi tega najbolj trpel? Nihče drug kot srednji razred, saj bodo cene energije
na Zahodu pri nas takrat poskočile v nebo .«
Medtem ko se torej srednji razred revni, se v ozadju vojne z Iranom odvija ogromna
prerazporeditev premoženja od revnih k bogatim.
Po besedah Ernsta Wolffa to poteka predvsem prek finančnih koncernov, kot je na primer BlackRock, ki upravljajo s premoženjem
najbogatejših in so hkrati največji delničarji naftnih koncernov, oborožitvenih podjetij in digitalnih koncernov.
BlackRock in podobna podjetja so torej tudi največji zmagovalci kriz, kot je vojna v Iranu.
Ali je naključje, da je ustanovitelj podjetja BlackRock, »Larry Fink«, visokokategorni prostozidar in član več prvotnih lož?
Avgusta 2025 je Larry Fink prevzel tudi vodenje Svetovnega gospodarskega foruma (WEF), ki so ga prav tako
ustanovili visoki prostozidarji, kar se izkazuje kot poteza za koncentracijo moči v rokah peščice finančnih gigantov.
Prav ta človek je na začetku tega leta napovedal dve možni posledici vojne z Iranom:
Svetovna blaginja in rast, če se bo Iran »podredil« Zahodu, ali pa huda svetovna recesija zaradi višje cene nafte.
Po besedah Larryja Finka ne bo ničesar vmes.
Ali je morda celo tako, da Larry Fink in »njegov« Svetovni gospodarski forum sploh
nista zainteresirana za svetovno blaginjo?
Saj je WEF še pred nekaj leti na svoji spletni strani objavil promocijski film s ključnim
sporočilom: »Ničesar več ne boš imel in boš srečen«.
Ali so se morda Svetovni gospodarski forum (WEF) in njegovi voditelji odmaknili od načrtov
za svetovno razlastitev? Znaki na to ne kažejo.
Glede na to bi lahko vojna z Iranom in njene posledice, kot so na primer eksplozivno naraščanje cen goriva, strmo
naraščajoča inflacija ter posledično osiromašenje velikega dela človeštva, pomenile uvod v to »neimetje«.
Spoštovani gledalci, bodite zato pozorni in ne dopustite, da bi vas povsod prisotna žarišča nemirov
odvrnila od tistih, ki v ozadju dejansko vlečejo niti.
Sledite Kla.TV, da bomo skupaj odkrivali in razkrivali tiste, ki v ozadju izkoriščajo krizo.