Od svého nástupu do úřadu americký prezident Donald Trump svými výroky a činy téměř nepřetržitě drží svět v napětí
a vyvolává po celém světě doslova šokové vlny.
Ať už jde o nepředvídatelnou celní politiku USA, jeho požadavky ohledně Grónska nebo v současné době válku proti Íránu.
Jedním z důsledků tohoto politického stylu je, že tím dochází k silnému zastínění jiných
mimořádně citlivých událostí, které jsou v médiích už sotva vnímatelné.
To se týká například mimořádně nejisté finanční situace v USA nebo také dramatického
vývoje na trhu se zlatem a zejména se stříbrem.
Poté, co se tento ukazatel v posledních deseti letech držel na velmi nízké úrovni, od poloviny roku 2025 doslova vyletěl nahoru.
To vedlo v roce 2025 k nárůstu ceny o 147 %.
Dne 29. ledna 2026 dosáhla cena stříbra historického maxima ve výši přibližně 121 dolarů za unci, než 30. ledna došlo k největšímu
propadu cen na trzích s drahými kovy od roku 2013.
Cena stříbra a zlata přitom tak prudce klesla, že během pouhých pěti hodin ztratily tyto
drahé kovy na hodnotě 7 bilionů amerických dolarů!
Vzhledem k tomu, že tento obrovský propad úzce souvisí s předchozím boomem na trhu se stříbrem, budeme se
v následujícím textu nejprve zabývat pozadím tohoto boomu stříbra.
Následně bude odhalena příčina propadu cen drahých kovů.
I. Příčina boomu stříbra:
Důvodem pro boom na trhu se stříbrem, který uváděla přední média a různí odborníci,
byla silná poptávka, kterou již nabídka stříbra nedokázala pokrýt.
Například obavy z inflace a rostoucího státního dluhu by investory přiměly k nákupu aktiv
odolných vůči krizi, jako jsou zlato a stříbro.
K tomu se přidává celosvětově prudce rostoucí spotřeba stříbra, která dále podporuje růst cen.
Stříbro je nepostradatelnou součástí rozvoje obnovitelných zdrojů energie, umělé inteligence a elektromobility a ve
stále větším měřítku se využívá také ve vojenské technice.
Zajímavé však je, že celosvětová poptávka po stříbře již od roku 2021 výrazně převyšuje nabídku.
Proto měla cena stříbra vzrůst mnohem dříve.
Ten však v letech 2021 až 2024 zůstal téměř konstantní a teprve od poloviny roku 2025 doslova explodoval.
Abychom tomu porozuměli, je důležité se blíže podívat na trh se stříbrem.
Podle finančního experta Dirka Müllera se jedná o jeden z nejvíce manipulovaných trhů.
Cena stříbra je již po desetiletí cíleně stlačována a manipulována velkými bankami.
To je možné díky tomu, že velké banky nabízejí na burzách k prodeji jak akcie,
tak drahé kovy, které ve skutečnosti vůbec nevlastní.
Toto „papírové stříbro“ se v odborné terminologii označuje jako „prodeje na krátko“ či „krátké pozice“ („krátké shorty“).
Záludné na tom je, že se s nimi na burze zachází úplně stejně, jako by se jednalo o skutečné stříbro nebo skutečné akcie.
Vydáváním více či méně velkých objemů krátkých pozic je proto možné cíleně manipulovat s kurzy.
Protože velké banky tímto způsobem díky svému dominantnímu podílu na trhu mohly velmi snadno řídit relativně malý trh
se stříbrem, bylo jim možné s malým rizikem podvést ohromné sumy prostřednictvím manipulace s cenami.
Vzhledem k těmto souvislostem na trhu se stříbrem lze již nyní předpokládat, že náhlý prudký nárůst cen od poloviny roku 2025
souvisel rovněž se spekulativními praktikami velkých bank.
A skutečně! Pokud se podíváme na příčinu tohoto jevu, dostává se do centra pozornosti velká banka JPMorgan Chase.
II. Kdo stojí za prudkým nárůstem ceny stříbra?
JPMorgan Chase je největší a nejvlivnější banka na světě.
Od roku 2011 nahromadila obrovský stříbrný poklad v objemu téměř 200 milionů uncí a za tímto
účelem nechala v Londýně postavit obrovské trezory.
Ale to ještě není vše:
V těchto skladech má JPMorgan Chase uložen i stříbro patřící třetím stranám, takže celkově spravuje
zásoby ve výši přibližně 750 milionů uncí stříbra.
S roční nabídkou stříbra ve výši přibližně 1 000 milionů uncí je tak zcela dominantní silou na trhu se stříbrem a,
jak již bylo popsáno, tuto mocenskou pozici zneužila k manipulaci s cenou stříbra prostřednictvím
takzvaných krátkých prodejů (prodejů bez krytí).
V polovině roku 2025 však JPMorgan Chase ve spolupráci se všemi ostatními velkými americkými bankami tuto strategii
změnila a stáhla z trhu veškeré své papírové stříbro – což byla strategie, která do té doby neměla obdoby!
Tímto způsobem došlo během krátké doby k výraznému omezení opatření vedoucích ke snížení cen.
V důsledku nedostatku papírového stříbra náhle poptávka převýšila nabídku, což vedlo k tomu,
že cena stříbra doslova vyletěla nahoru.
Na konci roku 2025 pak přišel další tah společnosti JPMorgan Chase:
Veškeré stříbro skladované v Londýně bylo přesunuto do Singapuru.
To navíc vedlo k masivnímu snížení fyzických zásob stříbra na evropském a americkém trhu,
čímž se ceny ještě více vyšplhaly nahoru.
Shrnujeme:
Trh se stříbrem byl po celá desetiletí cíleně manipulován velkými bankami, které tlačily ceny dolů, aby tak
na úkor ostatních investorů vydělaly obrovské zisky.
V polovině roku 2025 poté JPMorgan Chase ve spojení s ostatními velkými americkými bankami změnila svou strategii.
Nejprve byla ukončena všechna opatření vedoucí ke snížení cen a bezprostředně poté došlo
k výraznému snížení fyzické nabídky stříbra.
Tímto způsobem byla cíleně vyvolána doslova exploze cen stříbra.
Všechny evropské i další velké mezinárodní banky je přitom záměrně nechaly jít na jistou zkázu.
Ti pak drželi obrovské nekryté kontrakty na stříbro, které nemohli vypořádat fyzickým stříbrem.
Vzhledem k tomuto vývoji dokonce Ray Dalio, zakladatel jednoho z největších hedgeových fondů na světě,
prohlásil: „Stojíme na prahu velké finanční války!“
Co se ale stalo pak?
Vzhledem k této záměrně vyvolané cenové explozi lze znovu tušit, že i při pádu cenných kovů 30. ledna 2026
se jednalo rovněž o nenormální tržní reakci.
A je to pravda: vše, co se v této souvislosti odehrálo, se čte jako detektivka a v centru dění
opět stojí velká banka JPMorgan Chase.
III. Scénář k propadu cen drahých kovů:
1. Dne 13. a 27. ledna 2026 změnila společnost CME Group, provozovatel newyorské komoditní burzy COMEX,
krátkodobě pravidla obchodování s drahými kovy.
Tímto způsobem byl manévrovací prostor všech menších obchodníků extrémně omezen, takže na
vývoj na trhu mohli reagovat již jen velcí hráči.
2. Dne 30. ledna 2026 byl trh doslova zaplaven „papírovým stříbrem“, což způsobilo, že cena stříbra
na burze drahých kovů COMEX se propadla do bezedné propasti a strhla s sebou i ostatní drahé kovy.
Zvláštní přitom je, že selhaly všechny bezpečnostní mechanismy amerického úřadu pro dohled nad burzami CFTC.
Tyto předpisy nařizují pozastavení obchodování, pokud ceny během jedné hodiny poklesnou o 10 %.
K tomuto pozastavení obchodování však nedošlo!
3. Když ceny na komoditní burze COMEX dosáhly svého absolutního dna na úrovni přibližně 78 dolarů za unci stříbra,
společnost JPMorgan Chase odkoupila 3,17 milionu krátkých pozic ve stříbře, které předtím vypustila na trh za nejvyšší ceny.
Díky tomu bylo během pouhých pěti hodin podvodně získáno přes 100 miliard amerických dolarů.
Tento náhlý propad kurzů zcela zaskočil především drobné investory, kteří tak utrpěli největší škody.
Odborník na suroviny Jochen Staiger proto dochází k následujícímu závěru:
„Pro mě je to největší podvod za 100 miliard dolarů všech dob.“
Považuji to za koordinovanou akci velkého podvodu.
„Nebyly dodrženy žádné limity, burzovní dohled nereagoval vůbec.“
Mimořádně poučné je také posouzení, které burzovní expert Frank Schuh vynáší o roli CME Group a COMEX při tomto podvodu.
Řekl: „COMEX s chirurgickou přesností vyčkal okamžik, kdy bylo na trhu maximální množství drobných investorů
s maximální velikostí pozic, aby způsobil co největší škodu … – a pak otevřeli padací dveře!“
Podle názoru těchto odborníků se jedná o záměrně připravený a precizně koordinovaný zločin, který 30. ledna 2026
spáchala společnost JPMorgan Chase ve spolupráci s CME Group.
Cílem zjevně bylo především co nejvíce oškubat drobné investory, zatímco JPMorgan Chase
si zároveň připsala přes 100 miliard amerických dolarů.
Jak si však lze vysvětlit, že právě provozovatel komoditní burzy, skupina CME Group, a dokonce i americký úřad pro dohled
nad burzami CFTC zde zjevně spolupracovali s JPMorgan Chase?
Abychom na tuto otázku mohli odpovědět, vyplatí se podívat se na pozadí těchto aktérů:
IV. Propojení v pozadí:
1. Provozovatelem newyorské komoditní burzy, CME Group, je akciová společnost, jejíž hlavními akcionáři s celkovým podílem
přesahujícím 30 % jsou velká banka JPMorgan Chase a správci aktiv BlackRock, Vanguard a State Street.
Tyto společnosti spravují zejména majetek superbohatých a zastupují také jejich zájmy. Jak vyplývá ze světové mapy
zednářských organizací zveřejněné na stránkách www.vetopedia.org, volné encyklopedii „protihlasů“, jedná se u společností BlackRock
a Vanguard o organizace založené zednáři vysokých stupňů, které jsou úzce propojeny s velkými finančními rody,
jako jsou například Rothschildové, Rockefellerovi či Warburgovi.
2. Velká banka JPMorgan Chase vznikla sloučením Chase Manhattan Bank, kterou založil
David Rockefeller, a velké banky J.P. Morgan.
Morgan a Rockefeller patří k zakladatelům a hlavním akcionářům soukromé americké
centrální banky Fed, kterou ovládají Rothschildové.
Patří tedy k špičce globální finanční mafie.
Hlavními akcionáři této velké banky, která je mezitím rovněž kótována na burze, jsou opět
společnosti BlackRock, Vanguard a State Street.
Obchodní praktiky společnosti JPMorgan Chase je proto rovněž třeba zařadit do sféry velkých financí.
3. Vlivný americký úřad pro dohled nad burzami CFTC je v podstatě nezávislý orgán americké vlády.
Významné je, že se zjevně i americká vláda pevně nachází v rukou vyššího svobodného zednářství velkých financí,
což vysvětluje, proč úřad nezasáhl.
Toto podvratné působení na vládu USA ze strany velkých financí vysokých stupňů zednářství bylo podrobně
zdokumentováno a odhaleno v investigativním pořadu "SPISY TRUMP – Zachránce nebo součást Deep-State?".
V. Závěr Všichni aktéři tohoto závažného zločinu jsou tedy buď klíčovými postavami vysokého stupně zednářské
finanční mafie, nebo jsou pod jejím dominantním vlivem.
Jak bylo ukázáno v pořadech „Rothschildovo spiknutí, část 1 a 2“, tito lidé odjakživa zneužívali svou moc
k bezohlednému vykořisťování národů celého světa.
Kromě toho vyšlo najevo, že právě ony jsou zodpovědné za všechny velké burzovní krachy v minulosti.
Přitom lze stále znovu pozorovat stejný vzorec:
Stejně jako při krachu na trhu s drahými kovy byly ceny nejprve extrémně vyhnány nahoru, aby pak byly cíleně přivedeny k propadu.
Obětí je, jak bude dále ukázáno, vždy opět prosté obyvatelstvo,
které tím bylo v mnoha případech přivedeno na mizinu.
Zároveň tato zednářská finanční mafie nejvyššího stupně využila tyto krachy k tomu, aby si přivlastnila
konkurenční banky a podniky za zlomek jejich hodnoty.
Skutečným skandálem však je, že ti, kdo všechny tyto krize způsobili, dosud nebyli nikdy pohnáni k odpovědnosti!
Přesně podle přísloví: „Malé se věší, velké se nechávají na svobodě.“
Nedošlo ani k bouřlivé reakci takzvaných hlavních médií, ani ze strany vlád, natož aby se do věci vložili státní zástupci.
Kromě toho je také naprosto nepochopitelné, že vlády a úřady mohly takový systém burzovních podvodů vůbec připustit.
Není to snad jasný důkaz toho, jak důkladně si zednářská finanční mafie nejvyššího stupně
mezitím podmanila všechny oblasti společnosti?
Ale s tím je teď konec!
Skutečnost, že se nyní všechny tyto zločiny dostávají na světlo čím dál tím rychleji, je jasným znamením z nebe, že tito
zákeřní manipulátoři začali padat a že je brzy čeká rozsudek!
Využijte této příležitosti a zapojte se do naší činnosti!
Sdílejte tento pořad na všech dostupných sociálních sítích!
Pouze lid může odhalit tyto zločiny, které hlavní média zamlčují, a tak zastavit tyto nepřátele lidstva.
Na závěr si ještě prohlédněte krátký přehled minulých finančních krachů, za které je rovněž zodpovědná zednářská finanční mafie:
1920/21 – zemědělská a bankovní krize v USA ● Bankrot 5 400 amerických bank a mnoha zemědělců.
● Americký zemědělský sektor byl záměrně zbaven prostředků, čímž se stal snadnou kořistí finanční mafie.
Cenné zemědělské pozemky a celé farmy tak bylo možné skoupit za směšnou cenu.
1929 Krach amerického akciového trhu – světová hospodářská krize
● Hodnota kótovaných amerických cenných papírů klesla přibližně o 83 %, čímž došlo ke ztrátě
národního majetku ve výši 160 miliard amerických dolarů.
● Zbankrotovalo přibližně 16 000 bank. ● 200 000 amerických firem muselo vyhlásit bankrot.
● Průmyslová výroba v USA a Evropě se propadla, míra nezaměstnanosti prudce vzrostla, což vedlo
k ochuzení velkých částí obyvatelstva.
● 8,3 milionu Američanů se ocitlo bez domova, protože kvůli ztrátě zaměstnání již nebyli schopni splácet hypotéky na své domy.
● Odhadem tři miliony lidí zemřely v USA na hlad, infekční nemoci a sebevraždu.
● Bankéři skoupili akcie, které téměř ztratily svou hodnotu, a tím se zmocnili kontroly nad americkou ekonomikou.
● Jedním z hlavních strůjců tohoto zločinu byl zástupce rodiny Rothschildů v USA: zednář 33. stupně
Paul Moritz Warburg. Ten byl spoluzakladatelem Fedu.
Světová finanční krize v roce 2008 ● Extrémní zvýšení úrokových sazeb vedlo k kolapsu amerického trhu
s nemovitostmi a k bankrotu investiční banky Lehman Brothers.
● Ekonomická škoda činila přibližně 3,8 bilionu eur.
● Mezi největší vítěze patřila velká americká banka JPMorgan Chase a londýnská Rothschildská banka Barclays.