Alates ametisse astumisest on USA president Donald Trump oma avalduste ja tegudega hoidnud maailma peaaegu katkematult
pinges ning põhjustanud üle maailma tõelisi šokkilaineid.
Olgu see siis ettearvamatu USA tollipoliitika, tema nõudmised Gröönimaa suhtes või praegune sõda Iraani vastu.
Sellise poliitikastiili üheks tagajärjeks on see, et teised äärmiselt tundlikud arengud jäävad selle tõttu
tugevalt varju ja on meedias peaaegu märkamatuks jäänud.
See puudutab näiteks USA äärmiselt ebakindlat rahandusolukorda või ka dramaatilisi arenguid kulla- ja eriti hõbedaturul.
Pärast seda, kui see oli viimase kümne aasta jooksul püsinud väga madalal tasemel, kasvas see
alates 2025. aasta keskpaigast lausa plahvatuslikult.
See tõi kaasa hindade tõusu 147 % võrra aastal 2025.
29. jaanuaril 2026 jõudis hõbe ajaloolisele tipptasemele, mis oli umbes 121 dollarit untsi kohta, enne kui 30. jaanuaril toimus
väärismetalliturgudel suurim hinnalangus alates 2013. aastast.
Sellega kaasnes hõbeda ja kulla hinna nii järsk langus, et vaid viie tunni jooksul kaotasid
väärismetallid 7 triljoni USA dollari väärtuses!
Kuna see tohutu krahh on väga tihedalt seotud eelnenud hõbedabuumiga, käsitletakse
allpool esmalt hõbedabuumiga seotud taustasid.
Seejärel selgub väärismetallide hinna languse põhjus.
I. Hõbedabuumi põhjus:
Juhtivate meediakanalite ja mitmesuguste ekspertide poolt hõbeda buumi põhjenduseks toodi tugev
nõudlus, mida hõbeda pakkumine enam katta ei suutnud.
Näiteks ajendaks hirm inflatsiooni ja kasvava riigivõla ees investoreid otsima kriisikindlaid varasid, nagu kuld ja hõbe.
Sellele lisandub hõbeda tarbimise järsk kasv kogu maailmas, mis soodustab veelgi hinna tõusu.
Hõbe on taastuvenergia, tehisintellekti ja elektromobiilsuse arendamisel asendamatu komponent ning seda
kasutatakse üha suuremas mahus ka sõjatehnoloogias.
Huvitav on aga see, et hõbeda ülemaailmne nõudlus on juba alates 2021. aastast olnud pakkumisest märkimisväärselt suurem.
Seetõttu oleks hõbeda hind pidanud tõusma märksa varem.
See on aga aastatel 2021–2024 püsinud peaaegu muutumatuna ning alles alates 2025. aasta
keskpaigast on see tõeliselt plahvatuslikult kasvanud.
Selle mõistmiseks on oluline vaadelda hõbedaturgu lähemalt.
Finantseksperdi Dirk Mülleri sõnul on see üks kõige enam manipuleeritud turgudest.
Suurpangad on juba aastakümneid hõbeda hinda sihipäraselt alla surunud ja seda manipuleerinud.
See on võimalik tänu sellele, et suured pangad pakuvad börsil müügiks nii aktsiaid kui ka
väärismetalle, mida neil tegelikult üldse pole.
Seda „paberhõbedat“ nimetatakse erialakeeles „lühikeseks müügiks“ ehk „lühikeseks positsiooniks“.
Kõige salakavalam on see, et neid käsitletakse börsil täpselt samamoodi, nagu pakutaks
seal tõelist hõbedat või tõelisi aktsiaid.
Seega on võimalik aktsiate hindu sihipäraselt mõjutada, laskmata turule suuremaid või väiksemaid koguseid lühikesi positsioone.
Kuna suured pangad suutsid oma domineeriva turuosa tõttu suhteliselt väikest hõbedaturgu väga kergesti
mõjutada, oli neil võimalik kursimanipulatsiooni abil väikese riskiga teenida tohutuid summasid.
Hõbedaturul valitsevaid seoseid silmas pidades võib juba aimata, et 2025. aasta keskpaigast alates toimunud järsk hinnatõus
oli samuti seotud suurpankade spekulatsioonipoliitikaga.
Ja tõepoolest! Kui uurida selle põhjuseid põhjalikumalt, satub tähelepanu keskpunkti suurpank JPMorgan Chase.
II. Kes on hõbeda hinna plahvatusliku tõusu põhjustaja?
JPMorgan Chase on maailma suurim ja mõjukaim pank.
Ta on umbes 2011. aastast alates kogunud tohutu hõbedavaranduse, mis ulatub peaaegu 200 miljoni untsini, ning
ehitanud selle jaoks Londonisse hiiglaslikud hoiukambrid.
Aga see pole veel kõik:
Nendes ladudes on JPMorgan Chase hoiustanud ka kolmandate osapoolte hõbedat, mistõttu
haldab ta kokku umbes 750 miljoni untsi hõbedat.
Kuna ettevõtte aastane hõbedapakkumine on umbes 1 000 miljonit untsi, on see seetõttu hõbedaturul valitsev jõud ning
kuritarvitas, nagu juba kirjeldatud, seda võimupositsiooni, et manipuleerida hõbeda hinda nn lühikesemüügiga.
2025. aasta keskel muutis JPMorgan Chase koos kõigi teiste USA suurpankadega siiski seda strateegiat ja
võttis kogu oma paberhõbeda turult ära – strateegia, mida seni polnud kunagi varem olnud!
Sel viisil vähendati lühikese aja jooksul märkimisväärselt hindu alandavaid meetmeid.
Paberhõbeda puudumise tõttu ületas nõudlus järsku pakkumise, mille tagajärjel hõbeda hind lausa plahvatas.
2025. aasta lõpus tegi JPMorgan Chase järgmise käigu:
Kogu Londonis ladustatud hõbe viidi üle Singapuri.
Selle tulemusena vähenesid füüsilised hõbedavarud Euroopa ja Ameerika turul
märkimisväärselt, mis tõi kaasa hindade veelgi suurema tõusu.
Kokkuvõtteks:
Suurpangad on aastakümneid hõbedaturgu sihipäraselt manipuleerinud ja hinda alla surunud, et
teenida ülejäänud investorite arvelt tohutuid kasumeid.
2025. aasta keskel muutis JPMorgan Chase koos teiste USA suurpankadega oma strateegiat.
Esmalt lõpetati kõik hindu alandavad meetmed ning kohe pärast seda vähendati oluliselt hõbeda füüsilist pakkumist.
Sel viisil põhjustati sihipäraselt tõeline hõbeda hinna plahvatuslik tõus.
Nad lasid kõikidel Euroopa ja ka teistel rahvusvahelistel suurpankadel sellega teadlikult lõksu sattuda.
Neil olid seega tohutud katmata hõbedalepingud , mida nad ei suutnud füüsilise hõbedaga täita.
Seda arengut silmas pidades ütles Ray Dalio, ühe maailma suurima riskifondi asutaja, isegi: „Me seisame suure finantssõja lävel!“
Aga mis siis juhtus?
Seda sihipäraselt esile kutsutud hinnatõusu silmas pidades võib taas oletada, et ka 30. jaanuaril 2026 toimunud
väärismetallide hinna langus oli samuti tavaline turureaktsioon.
Ja tõepoolest: kõik, mis siin juhtus, kõlab nagu kriminaalromaan, ning taas on suurpank JPMorgan Chase sündmuste keskmes.
III. Väärismetallide hinna languse stsenaarium:
1. 13. ja 27. jaanuaril 2026 muutis CME Group, New Yorgi toorainebörsi COMEXi haldaja, väga lühikese
etteteatamisajaga väärismetallide kauplemise eeskirju.
Sel viisil piiratud kõigi väiksemate kauplejate tegutsemisvõimalusi äärmiselt, nii et turu
arengutele suutsid reageerida vaid suured turuosalised.
2. 30. jaanuaril 2026. aastal ujutati turg lausa üle „paberhõbedaga”, mille tagajärjel kukkus hõbeda
hind väärismetallibörsil COMEX põhjatusse langusesse ja tõmbas kaasa ka teised väärismetallid.
Kummalisel kombel ei toiminud sel puhul ükski USA börsijärelevalveasutuse CFTC turvamehhanism.
Need näevad ette kauplemise peatamise, kui hinnad langevad ühe tunni jooksul 10 % võrra.
Sellist kauplemise peatamist aga ei toimunud!
3. Kui hinnad toorainebörsil COMEX jõudsid oma absoluutse madalaimale tasemele, umbes 78 dollarit untsi hõbeda eest, ostis
JPMorgan Chase tagasi 3,17 miljonit hõbeda lühikest positsiooni, mille ta oli varem kõrgeimate hindadega turule paisanud.
Selle tulemusena peteti vaid viie tunni jooksul välja üle 100 miljardi USA dollari.
Eelkõige väikeinvestorid jäid selle ootamatu kurssikukkumise tõttu täiesti ootamatult
tabatuks ja kannatasid seetõttu kõige rohkem.
Seetõttu jõuab tooraineekspert Jochen Staiger järgmisele järeldusele:
„Minu arvates on see kõigi aegade suurim 100 miljardi dollari suurune pettus.
Ma näen selles kooskõlastatud suuremahulist pettust.
„Mingeid piiranguid ei järgitud, börsijärelevalve reageeris null koma null.“
Äärmiselt valgustav on ka börsiasjatundja Frank Schuhi hinnang CME Groupi ja COMEXi rollile selles pettuses.
Ta ütles: „COMEX valis kirurgilise täpsusega välja hetke, mil turul oli maksimaalne arv väikeinvestoreid
maksimaalse positsioonisuurusega, et tekitada maksimaalset kahju … – ja siis avasid nad langevärava!“
Nende ekspertide hinnangu kohaselt on 30. jaanuaril 2026 toimunud väärismetallide hinna kokkuvarisemine JPMorgan
Chase’i poolt koostöös CME Groupiga sihipäraselt ettevalmistatud ja täpselt kooskõlastatud kuritegu.
Selle eesmärk oli ilmselt eelkõige väikeinvestoreid maksimaalselt tühjaks imeda, samal ajal kui
JPMorgan Chase teenis üle 100 miljardi USA dollari.
Kuid kuidas seletada, et just toorainebörsi haldaja, CME Group, ja isegi USA börsijärelevalveasutus CFTC
on siin ilmselt teinud koostööd JPMorgan Chase’iga?
Selle küsimuse vastamiseks tasub heita pilk nende osapoolte taustale:
IV. Taustal toimuvad seosed:
1. New Yorgi toorainebörsi haldaja, CME Group, on aktsiaselts, mille peamised aktsionärid – kelle osalus kokku
ületab 30 % – on suurpank JPMorgan Chase ning varahaldusettevõtted BlackRock, Vanguard ja State Street.
Viimatinimetatud haldavad eelkõige ülirikkate varasid ja esindavad ka nende huve. Nagu on näha vabamüürlaste asutuste
maailmakaardil aadressil www.vetopedia.org, mis on avaldatud vabas entsüklopeedias „Gegenstimmen“, on BlackRock ja Vanguard
kõrgetasemeliste vabamüürlaste asutused, mis on tihedalt seotud suurfinantsiga, nagu näiteks Rothschild, Rockefeller või Warburg.
2. Suurpank JPMorgan Chase tekkis David Rockefelleri asutatud Chase Manhattan Banki ja
suurpanga J.P. Morgani ühinemise tulemusel.
Morgan ja Rockefeller kuuluvad Ameerika Ühendriikide era-keskpanga Fedi asutajate ja peamiste
aktsionäride hulka, mida valitsevad Rothschildid.
Seega kuuluvad nad ülemaailmse finantsmaffia tippu.
Selle vahepeal samuti börsil noteeritud suurpanga peamised aktsionärid on omakorda BlackRock, Vanguard ja State Street.
Seetõttu tuleb JPMorgan Chase’i äritegevust samuti liigitada suurfinantsi alla.
3. Mõjukas USA börsijärelevalveasutus CFTC on tegelikult sõltumatu USA valitsusasutus.
Oluline on siinkohal see, et ilmselt on ka USA valitsus kindlalt kõrgetasemeliste vabamüürlaste ja suurfinantsi
käes, mis selgitab, miks ametivõimud ei ole sekkunud.
See USA valitsuse infiltreerimine kõrgetasemeliste vabamüürlaste poolt, kes tegutsevad suurfinantsis, tõendati
üksikasjalikult ja toodi päevavalgele uurivates saates „AKTE TRUMP – päästja või osa sügavriigist?“ .
V. Kokkuvõte Kõik selle suure kuriteo osalised on seega kas kõrgetasemelise vabamüürlaste
finantsmaffia juhtfiguurid või nende domineeriva mõju all.
Nagu saadetes „Rothschildi vandenõu, 1. ja 2. osa“ näidatud, , on nad alati kuritarvitanud oma
võimu, et maailma rahvaid halastamatult rüüstata.
Lisaks selgus, et need on vastutavad ka kõigi varasemate suurte börsikrahhide eest.
Sellega seoses võib ikka ja jälle täheldada sama mustrit:
Nagu väärismetallide hinna kokkuvarisemise puhul, tõsteti hinnad esmalt äärmiselt kõrgele, et seejärel need
sihipäraselt kokku varisema panna. Ohvriks on, nagu allpool veel näidatakse, ikka ja jälle tavaline
Elanikkond, kes selle tagajärjel paljudel juhtudel laostusse aeti.
Samal ajal kasutas see kõrgetasemelise vabamüürlusega seotud finantsmaffia kriise ära, et haarata endale
konkureerivad pangad ja ettevõtted murdosaga nende väärtusest.
Kuid tegelik skandaal seisneb selles, et kõigi nende kriiside põhjustajaid ei ole siiani kordagi vastutusele võetud!
Täpselt nagu vanasõnas öeldakse: „Väikeseid poodakse, suuri lastakse vabaks.“
Ei nn juhtivate meediaväljaannete ega valitsuste poolt ei kostnud mingit protesti, rääkimata
sellest, et prokurörid oleksid midagi ette võtnud.
Lisaks on täiesti arusaamatu, et valitsused ja ametiasutused võisid sellist börsipettuse süsteemi üldse lubada.
Kas see pole mitte selge tõend selle kohta, kui ulatuslikult on kõrgetasemelise vabamüürluse finantsmaffia
vahepeal kõik ühiskonna valdkonnad oma kontrolli alla võtnud?
Aga nüüd on sellele lõpp!
Sest asjaolu, et kõik need kuriteod tulevad nüüd üha kiiremini päevavalgele, on taevast tulnud kindel märk
sellest, et need salakavalad tagatõmbajad on hakanud langema ja et neid ootab peagi karistus!
Kasutage hetke soodsat võimalust ja hakake koos meiega tegutsema!
Jagage seda saadet kõigis kättesaadavatest sotsiaalmeedia kanalites!
Ainult rahvas suudab need juhtivate meediakanalite poolt varjatud kuriteod päevavalgele
tuua ja seeläbi need inimkonna vaenlased peatada.
Lõpetuseks vaadake veel lühikest ülevaadet varasematest finantskriisidest, mille eest
vastutab samuti vabamüürlaste finantsmaffia:
1920/21. aasta USA põllumajandus- ja pangakriis ● 5 400 USA panga ja paljude põllumajandustootjate pankrot.
● USA põllumajandussektorit vaesestati sihipäraselt, muutes selle seeläbi finantsmaffia kergeks saagiks. Nii oli võimalik osta
väärtuslikku põllumaad ja terveid talusid naeruväärse hinnaga.
1929. aasta USA aktsiaturu kokkuvarisemine – maailmamajanduskriis
● USA börsil noteeritud väärtpaberite väärtus langes umbes 83 %, mille tagajärjel kadus
160 miljardit USA dollarit rahva varadest.
● Umbes 16 000 panka läks pankrotti. ● 200 000 Ameerika Ühendriikide ettevõtet pidi pankrotiavalduse esitama.
● USA ja Euroopa tööstustoodang kukkus järsult, töötuse määr tõusis plahvatuslikult,
mille tagajärjel vaesus suur osa elanikkonnast.
● 8,3 miljonit ameeriklast jäi kodutuks, kuna töö kaotuse tõttu ei suutnud nad enam tasuda oma kodu laenu tagasimakseid.
● Hinnanguliselt suri Ameerika Ühendriikides nälga, nakkushaigustesse ja enesetapu tagajärjel kolm miljonit inimest.
● Pangandusmaffia ostis peaaegu väärtusetuks muutunud aktsiad kokku ja haaras sel viisil kontrolli USA majanduse üle.
● Üks selle kuriteo peamisi tagaajajaid oli Rothschildide esindaja Ameerika Ühendriikides: 33. astme vabamüürlane
Paul Moritz Warburg. Ta oli Föderaalreservi kaasasutaja.
2008. aasta ülemaailmne finantskriis ● Baasintressimäärade järsk tõus põhjustas USA kinnisvaraturu kokkuvarisemise
ja investeerimispanga Lehman Brothersi maksejõuetuse.
● Majanduslik kahju ulatus ligikaudu 3,8 triljoni euroni.
● Suurimate võitjate hulka kuulusid USA suurpank JPMorgan Chase ja Londoni Rothschild-pank Barclays.