Kopš stāšanās amatā ASV prezidents Donalds Tramps ar saviem izteikumiem un rīcību gandrīz nepārtraukti tur pasauli
saspringtā gaidīšanā un izraisa īstas šoka viļņus visā pasaulē.
Vai tas būtu neparedzamā ASV muitas politika, tās prasības attiecībā uz Grenlandi vai pašlaik karš pret Irānu.
Šāda politiskā stila sekas ir tādas, ka citas ārkārtīgi aktuālas norises tādējādi tiek stipri aizēnotas
un plašsaziņas līdzekļos vairs gandrīz nav pamanāmas.
Tas attiecas, piemēram, uz ārkārtīgi nestabilo finanšu politisko situāciju ASV vai arī uz
dramatiskajām norisēm zelta un jo īpaši sudraba tirgū.
Pēc tam, kad pēdējos desmit gados tas saglabājās ļoti zemā līmenī, no 2025. gada vidus tas burtiski eksplodēja.
Tas izraisīja cenu pieaugumu par 147 % 2025. gadā.
2026. gada 29. janvārī sudraba cena sasniedza vēsturisko maksimumu — aptuveni 121 dolāru par unci —, pirms 30. janvārī
notika lielākais dārgmetālu tirgus cenu kritums kopš 2013. gada.
Tajā pašā laikā sudraba un zelta cena piedzīvoja tik strauju kritumu, ka tikai piecu stundu laikā
dārgmetālu vērtība samazinājās par 7 triljoniem ASV dolāru!
Tā kā šis milzīgais kritums ir ļoti cieši saistīts ar iepriekšējo sudraba cenu kāpumu, turpmāk
vispirms tiks izskatīti sudraba cenu kāpuma cēloņi.
Pēc tam tiks atklāts dārgmetālu cenu krituma iemesls.
I. Sudraba buma cēlonis:
Vadošie mediji un dažādi eksperti kā sudraba cenu kāpuma iemeslu minēja lielo pieprasījumu, ko
vairs nevarēja apmierināt ar sudraba piedāvājumu.
Piemēram, bažas par inflāciju un pieaugošo valsts parādu mudinātu ieguldītājus iegādāties
krīzes drošas vērtības, piemēram, zeltu un sudrabu.
Turklāt visā pasaulē strauji pieaug sudraba patēriņš, kas vēl vairāk veicina cenu kāpumu.
Sudrabs ir neaizstājama sastāvdaļa atjaunojamo enerģijas avotu attīstībā, mākslīgā intelekta jomā un e-mobilitātē,
un to arvien plašāk izmanto arī militārajā tehnoloģijā.
Interesanti ir tas, ka pasaules mērogā pieprasījums pēc sudraba jau kopš 2021. gada ievērojami pārsniedz piedāvājumu.
Tāpēc sudraba cenai vajadzēja pieaugt ievērojami agrāk.
Tomēr no 2021. līdz 2024. gadam tas ir saglabājies gandrīz nemainīgs un strauji pieaudzis tikai no 2025. gada vidus.
Lai to saprastu, ir svarīgi sīkāk izpētīt sudraba tirgu.
Saskaņā ar finanšu eksperta Dirka Mīlera teikto, šis ir viens no visvairāk manipulētajiem tirgiem.
Jau desmitiem gadu lielās bankas mērķtiecīgi pazemina un manipulē ar sudraba cenu.
Tas kļūst iespējams tādēļ, ka lielās bankas biržās piedāvā pārdošanai gan akcijas,
gan dārgmetālus, kas tām patiesībā nepieder.
Šo „papīra sudrabu“ profesionālajā valodā dēvē par „pārdošanu bez seguma“ jeb „īsajām pozīcijām“.
Viltīgākais šajā situācijā ir tas, ka biržā ar tām rīkojas tieši tāpat, kā ja tiktu piedāvāts īsts sudrabs vai īstas akcijas.
Tādējādi, izlaižot tirgū vairāk vai mazāk lielus īsās pozīcijas apjomus, ir iespējams mērķtiecīgi manipulēt ar kursiem.
Tā kā lielajām bankām, pateicoties to dominējošajai tirgus daļai, šādā veidā bija ļoti viegli kontrolēt
salīdzinoši nelielo sudraba tirgu, tām izdevās ar nelielu risku izkrāpt milzīgas summas, manipulējot cenas.
Ņemot vērā šīs sakarības sudraba tirgū, jau tagad var nojaust, ka pēkšņais cenu kāpums, kas sākās 2025. gada
vidū, bija saistīts arī ar lielbanku spekulatīvo politiku.
Un tiešām! Ja meklē šī iemesla cēloni, uzmanības centrā nonāk lielbanka „JPMorgan Chase“.
II. Kas izraisīja sudraba cenas straujo kāpumu?
„JPMorgan Chase“ ir pasaulē lielākā un ietekmīgākā banka.
Kopš aptuveni 2011. gada tā ir uzkrājusi milzīgu sudraba krājumu, kas sasniedz gandrīz 200 miljonus unču, un
šim nolūkam Londonā ir uzcēlusi milzīgas seifu telpas.
Bet ar to vēl nav viss:
Šajās noliktavās JPMorgan Chase ir uzglabājis arī trešo personu sudrabu, tādējādi kopumā
pārvaldot aptuveni 750 miljonu unču sudraba krājumu.
Ņemot vērā, ka ikgadējais sudraba piedāvājums ir aptuveni 1 000 miljoni unču, tas padara šo uzņēmumu par absolūti dominējošo
spēku sudraba tirgū, un, kā jau minēts, tas ļaunprātīgi izmantoja šo ietekmi, lai manipulētu ar sudraba
cenu, veicot tā sauktos īsās pozīcijas pārdevumus.
Tomēr 2025. gada vidū JPMorgan Chase kopā ar visām pārējām lielajām ASV bankām mainīja šo stratēģiju un
izņēma no tirgus visus savus papīra sudraba aktīvus – tāda stratēģija līdz tam vēl nekad nebija bijusi!
Tādējādi īsā laikā tika ievērojami samazināti pasākumi, kas vērsti uz cenu pazemināšanu.
Tā kā trūka papīra sudraba, pieprasījums pēkšņi pārsniedza piedāvājumu, kā rezultātā sudraba cena burtiski eksplodēja.
2025. gada beigās JPMorgan Chase veica nākamo gājienu:
Viss Londīnā uzglabātais sudrabs tika pārvietots uz Singapūru.
Tādējādi fiziskās sudraba rezerves Eiropas un Amerikas tirgū tika ievērojami samazinātas,
kas savukārt vēl vairāk paaugstināja cenas.
Apkopojot:
Sudraba tirgu desmitiem gadu garumā lielās bankas mērķtiecīgi manipulēja un spieda cenas uz leju, lai
tādējādi gūtu milzīgu peļņu pārējo ieguldītāju rēķinā.
2025. gada vidū JPMorgan Chase kopā ar citām lielajām ASV bankām mainīja savu stratēģiju.
Vispirms tika pārtraukti visi pasākumi, kas veicināja cenu samazināšanos, un tūlīt pēc tam tika
ievērojami samazināts fiziskā sudraba piedāvājums.
Tādējādi tika mērķtiecīgi izraisīta īsta sudraba cenas eksplozija.
Tādējādi viņi apzināti lika visām Eiropas un arī citām lielajām starptautiskajām bankām ielīst lamatās.
Tiem bija milzīgi neatklāti sudraba līgumi , kurus viņi nevarēja izpildīt ar fizisku sudrabu.
Ņemot vērā šo attīstību, Rejs Dalio, viena no pasaules lielākajiem hedžfondiem dibinātājs, pat teica:
„Mēs atrodamies uz lielas finanšu kara sliekšņa!“
Bet kas notika pēc tam?
Ņemot vērā šo mērķtiecīgi izraisīto cenu kāpumu, var vēlreiz secināt, ka arī dārgmetālu cenu kritums
2026. gada 30. janvārī bija parasta tirgus reakcija.
Un tiešām: viss, kas šajā sakarā notika, lasās kā kriminālromāns, un atkal notikumu centrā atrodas lielbanka „JPMorgan Chase“.
III. Scenārijs par dārgmetālu cenu kritumu:
1. 2026. gada 13. un 27. janvārī CME Group, kas ir Ņujorkas preču biržas COMEX operators, ļoti īsā laikā
mainīja noteikumus par tirdzniecību ar dārgmetāliem.
Tādējādi visu mazāko tirgotāju rīcības brīvība tika ārkārtīgi ierobežota, tāpēc uz tirgus
izmaiņām varēja reaģēt vienīgi lielie tirgus dalībnieki.
2. 2026. gada 30. janvārī tirgu burtiski pārpludināja „papīra sudrabs”, kā rezultātā sudraba cena dārgmetālu biržā
COMEX strauji noslīdēja un līdzi vilka arī pārējos dārgmetālus.
Dīvaini, ka šajā gadījumā nedarbojās neviens no ASV Biržu uzraudzības komisijas (CFTC) drošības mehānismiem.
Tie paredz tirdzniecības apturēšanu, ja cenas stundas laikā samazinās par 10 %.
Tomēr šis tirdzniecības apturējums nenotika!
3. Kad cenas izejvielu biržā COMEX sasniedza absolūto zemāko punktu — aptuveni 78 dolārus par sudraba unci —, JPMorgan
Chase atpirka 3,17 miljonus sudraba īsās pozīcijas, kuras tā iepriekš bija izlaidis tirgū par augstākajām cenām.
Tādējādi tikai piecu stundu laikā tika izkrāpti vairāk nekā 100 miljardi ASV dolāru.
Šis pēkšņais kursa kritums pilnīgi negaidīti pārsteidza galvenokārt mazos ieguldītājus,
tādējādi nodarot viņiem vislielāko kaitējumu.
Tāpēc izejvielu eksperts Jochen Staiger nonāk pie šāda secinājuma:
„Man šķiet, ka tā ir visu laiku lielākā 100 miljardu dolāru krāpšana.
Es to uzskatu par saskaņotu liela mēroga krāpšanas operāciju.
„Netika ievēroti nekādi ierobežojumi, un biržas uzraudzības iestāde nereaģēja vispār.”
Ļoti izgaismojošs ir arī biržas eksperta Franka Šūha spriedums par CME Group un COMEX lomu šajā krāpšanā.
Viņš teica: „COMEX ar ķirurģisku precizitāti izvēlējās brīdi, kad tirgū bija maksimālais skaits mazo investoru
ar maksimālo pozīciju apjomu, lai nodarītu maksimālu kaitējumu … – un tad viņi atvēra lūku!“
Saskaņā ar šo ekspertu atzinumu 2026. gada 30. janvāra dārgmetālu cenu kritums ir mērķtiecīgi sagatavots un precīzi saskaņots
noziegums, ko izdarījusi JPMorgan Chase sadarbībā ar CME Group.
Acīmredzot mērķis bija galvenokārt maksimāli izspiest naudu no mazajiem ieguldītājiem, kamēr JPMorgan Chase tajā
pašā laikā ieguva vairāk nekā 100 miljardus ASV dolāru.
Bet kā tad izskaidrot to, ka tieši izejvielu biržas operators, CME Group, un pat ASV biržu uzraudzības iestāde CFTC
šajā gadījumā acīmredzami ir sadarbojušies ar JPMorgan Chase?
Lai atbildētu uz šo jautājumu, ir vērts aplūkot šo dalībnieku fonu:
IV. Saiknes fonā:
1. Ņujorkas preču biržas operators CME Group ir akciju sabiedrība, kuras galvenie akcionāri, kam kopā pieder
vairāk nekā 30 % akciju, ir lielbanka JPMorgan Chase, kā arī aktīvu pārvaldītāji BlackRock, Vanguard un State Street.
Pēdējie minētie galvenokārt pārvalda superbagāto cilvēku aktīvus un pārstāv arī viņu intereses. Kā redzams brīvmūrnieku dibināto
organizāciju pasaules kartē, kas publicēta www.vetopedia.org — brīvā enciklopēdijā „Gegenstimmen“ —, „BlackRock“ un „Vanguard“
ir augstākā līmeņa brīvmūrnieku dibinātas organizācijas, kuras ir cieši saistītas ar augstākās finanšu
aprindām, piemēram, ar Rotšildiem, Rockefeller vai Warburg.
2. Lielbanka „JPMorgan Chase” ir izveidojusies, apvienojoties Deivida Rokfellera dibinātajai
„Chase Manhattan Bank” un lielbankai „J.P. Morgan”.
Morgan un Rockefeller ir vieni no ASV privātās centrālās bankas Fed dibinātājiem un
galvenajiem akcionāriem, kuru kontrolē Rotšildi.
Tādējādi viņi pieder pie pasaules finanšu mafijas augstākajām aprindām.
Šīs lielās bankas, kas tagad arī ir kotēta biržā, galvenie akcionāri savukārt ir BlackRock, Vanguard un State Street.
Tādējādi arī JPMorgan Chase uzņēmējdarbības prakse ir jāuzskata par daļu no augstākās finanšu sfēras.
3. Ietekmīgā ASV biržu uzraudzības iestāde CFTC faktiski ir neatkarīga ASV valdības iestāde.
Svarīgi ir tas, ka acīmredzot arī ASV valdība ir stingri augstākā līmeņa brīvmūrnieku un lielfinansu
pārstāvju rokās, kas izskaidro, kāpēc iestāde nav iejaukusies.
Šī ASV valdības infiltrācija, ko veica augsta līmeņa brīvmūrnieku pārstāvji no augstākajām finanšu aprindām, tika
sīki pierādīta un atklāta izmeklējošajā raidījumā „AKTE TRUMP – Glābējs vai daļa no „Deep State“?“ .
V. Secinājums Tādējādi visi šī smagā nozieguma dalībnieki ir vai nu augstākā līmeņa brīvmūrnieku finanšu
mafijas vadītāji, vai arī atrodas tās dominējošā ietekmē.
Kā parādīts raidījumos „Rotshildu sazvērestība, 1. un 2. daļa“, , šie cilvēki jau kopš seniem laikiem ir ļaunprātīgi
izmantojuši savu varu, lai nežēlīgi izlaupītu pasaules tautas.
Turklāt tika atklāts, ka tie ir atbildīgi arī par visiem lielajiem biržu krahiem pagātnē.
Šajā sakarā atkal un atkal var novērot vienu un to pašu modeli:
Tāpat kā dārgmetālu cenu krituma gadījumā, vispirms cenas tika ārkārtīgi uzpūstas, lai pēc tam tās mērķtiecīgi izraisītu to
sabrukumu. Kā tiks parādīts tālāk, upuris vienmēr ir vienkāršais
Iedzīvotāji, kuri tādējādi daudzos gadījumos tika novesti līdz bankrotam.
Tajā pašā laikā šī augstākā līmeņa brīvmūrnieku finanšu mafija izmantoja krīzes, lai savā īpašumā iegūtu
konkurējošas bankas un uzņēmumus par daļu no to vērtības.
Tomēr patiesais skandāls šajā sakarā ir tas, ka visu šo krīžu izraisītāji līdz šim nekad nav saukti pie atbildības!
Tieši kā saka: „Mazos pakar, bet lielos atlaiž.“
Ne tā sauktie vadošie mediji, ne valdības neizteica nekādu sašutumu, nemaz nerunājot
par to, ka prokurori būtu sākuši rīkoties.
Turklāt ir pilnīgi nesaprotams, kā valdības un iestādes vispār varēja pieļaut šādu biržas krāpšanas sistēmu.
Vai tas nav nepārprotams pierādījums tam, cik visaptveroši augstākā līmeņa brīvmūrnieku finanšu mafija šobrīd
ir pakļāvusi savai kontrolei visas sabiedrības jomas?
Bet tagad tam ir pienācis gals!
Jo fakts, ka tagad visi šie noziegumi arvien ātrāk nāk gaismā, ir droša zīme no debesīm, ka šie viltīgie aizkulišu vadītāji
ir sākuši krist un ka viņiem drīz tiks piespriests spriedums!
Izmantojiet šo izdevību un iesaistieties kopā ar mums!
Dalieties ar šo raidījumu visos pieejamos sociālajos tīklos!
Tikai tauta var atklāt šos noziegumus, kurus vadošie mediji slēpj, un tādējādi apturēt šos cilvēces ienaidniekus.
Nobeigumā lūdzu apskatiet īsu pārskatu par iepriekšējiem finanšu krīzes gadījumiem, par
kuriem atbildīga ir arī brīvmūrnieku finanšu mafija:
1920./21. gada ASV lauksaimniecības un banku krīze ● 5 400 ASV banku un daudzu lauksaimnieku bankrots.
● ASV lauksaimniecības nozare tika mērķtiecīgi novājināta, tādējādi kļūstot par vieglu laupījumu finanšu mafijai.
Tādējādi vērtīgas lauksaimniecības zemes un veselas saimniecības varēja tikt nopirktas par smieklīgi zemu cenu.
1929. gads — ASV akciju tirgus sabrukums — pasaules ekonomiskā krīze
● ASV biržā kotēto vērtspapīru vērtība samazinājās par aptuveni 83 %, kā rezultātā tika zaudēti 160
miljardi ASV dolāru no iedzīvotāju kopējā kapitāla.
● Bankrotēja aptuveni 16 000 banku. ● 200 000 ASV uzņēmumiem nācās pieteikt bankrotu.
● ASV un Eiropā strauji samazinājās rūpnieciskā ražošana, bezdarba līmenis strauji pieauga, kā
rezultātā liela daļa iedzīvotāju nonāca nabadzībā.
● 8,3 miljoni ASV iedzīvotāju palika bez pajumtes, jo, zaudējuši darbu, vairs nespēja
samaksāt savas mājas hipotekāros maksājumus.
● Aptuveni trīs miljoni cilvēku ASV nomira no bada, infekcijas slimībām un pašnāvības.
● Banku magnāti nopirka akcijas, kas bija kļuvušas gandrīz bezvērtīgas, un tādējādi pārņēma kontroli pār ASV ekonomiku.
● Viens no galvenajiem šī nozieguma organizētājiem bija Rotšildu pārstāvis ASV — 33. pakāpes brīvmūrnieks Pols Morics Vārburgs.
Viņš bija Federālo rezervju sistēmas (Fed) līdzdibinātājs.
2008. gada pasaules finanšu krīze ● Bāzes procentu likmju straujais pieaugums izraisīja ASV nekustamā īpašuma tirgus
sabrukumu un investīciju bankas „Lehman Brothers“ bankrotu.
● Ekonomiskie zaudējumi sasniedza aptuveni 3,8 triljonus eiro.
● Starp lielākajiem ieguvējiem bija ASV lielbanka „JPMorgan Chase“ un Londonas „Rothschild“ banka „Barclays“.