De la preluarea mandatului, președintele SUA, Donald Trump, ține lumea cu sufletul la gură aproape fără
întrerupere prin declarațiile și acțiunile sale și provoacă adevărate valuri de șoc la nivel mondial.
Fie că este vorba de politica imprevizibilă a Statelor Unite în materie de taxe vamale, de
pretențiile sale cu privire la Groenlanda sau, în prezent, de războiul împotriva Iranului.
Unul dintre efectele acestui stil politic este faptul că alte evoluții extrem de controversate
sunt astfel puternic eclipsate și aproape că nu mai sunt sesizate de mass-media.
Este vorba, de exemplu, de situația extrem de precară a politicii fiscale din SUA sau de
evoluțiile dramatice de pe piața aurului și, în special, de pe piața argintului.
După ce în ultimii zece ani s-a menținut la un nivel foarte scăzut, acesta a explodat
literalmente începând cu jumătatea anului 2025.
Acest lucru a dus la o creștere a prețurilor cu 147 % în anul 2025.
Pe 29 ianuarie 2026, argintul a atins apoi maximul istoric de aproximativ 121 de dolari pe uncie, înainte
ca, pe 30 ianuarie, să se înregistreze cea mai mare scădere a prețurilor de pe
piețele metalelor prețioase din 2013 încoace.
În acest context, prețul argintului și al aurului a înregistrat o scădere atât de masivă, încât, în
doar cinci ore, metalele prețioase au pierdut 7 trilioane de dolari americani din valoarea lor!
Întrucât această prăbușire spectaculoasă este strâns legată de creștere imensă anterior al
argintului, în cele ce urmează vom analiza mai întâi contextul în care s-a produs acest boom al argintului.
În continuare, va fi dezvăluită cauza prăbușirii pieței metalelor prețioase.
I. Cauza exploziei prețului argintului:
Motivul invocat de principalele mijloace de informare în masă și de diverși experți pentru creștere
imensă argintului a fost o cerere puternică, care nu mai putea fi acoperită de oferta de argint.
Astfel, de exemplu, teama de inflație și de creșterea necontrolată a datoriei publice i-ar determina
pe investitori să se orienteze către active sigure în perioade de criză, precum aurul și argintul.
La aceasta se adaugă o creștere puternică a consumului de argint la nivel mondial, care
alimentează și mai mult creșterea prețurilor.
Argintul este un element indispensabil în dezvoltarea energiilor regenerabile, a inteligenței
artificiale și a mobilității electrice, fiind utilizat tot mai mult și în domeniul tehnologiei militare.
Este totuși interesant faptul că, încă din 2021, cererea mondială de argint se situează cu mult peste ofertă.
De aceea, prețul argintului ar fi trebuit să crească mult mai devreme.
Cu toate acestea, acesta a rămas aproape constant între 2021 și 2024 și abia de la jumătatea
anului 2025 a înregistrat o creștere spectaculoasă.
Pentru a înțelege acest lucru, este important să analizăm mai în detaliu piața argintului.
Potrivit expertului financiar Dirk Müller, aceasta este una dintre piețele cele mai puternic manipulate.
De zeci de ani, marile bănci exercită o presiune asupra prețului
argintului și îl manipulează în mod deliberat.
Acest lucru este posibil deoarece marile bănci oferă spre vânzare pe bursă atât acțiuni, cât și
metale prețioase pe care nici măcar nu le dețin.
Acest „argint de hârtie” este denumit în limbajul de specialitate „vânzări în lipsă” sau „poziții scurte”.
Ceea ce este perfid în această privință este faptul că acestea sunt tratate la bursă exact ca
și cum ar fi argint adevărat sau acțiuni reale.
Prin vânzarea unor cantități mai mari sau mai mici de acțiuni, este astfel
posibilă manipularea țintită a cotațiilor.
Întrucât marile bănci puteau controla foarte ușor piața relativ mică a argintului datorită cotei lor dominante
de piață, acestea au reușit să obțină sume uriașe prin manipularea cursurilor, asumându-și un risc minim.
Având în vedere aceste corelații de pe piața argintului, se poate intui deja că explozia bruscă a
prețurilor începând cu jumătatea anului 2025 a fost, de asemenea, legată de
politica speculativă a marilor bănci.
Și pe bună dreptate! Dacă analizăm cauza acestui fenomen, atenția se
îndreaptă către marea bancă JPMorgan Chase.
II. Cine este responsabil pentru explozia prețului argintului?
JPMorgan Chase este cea mai mare și mai puternică bancă din lume.
Începând cu aproximativ 2011, aceasta a acumulat o imensă comoară de argint de aproape
200 de milioane de uncii și a construit în acest scop seifuri uriașe la Londra.
Dar asta nu e tot:
În aceste depozite, JPMorgan Chase a depozitat și argint aparținând altor entități, astfel
încât gestionează în total o rezervă de aproximativ 750 de milioane de uncii de argint.
Cu o ofertă anuală de argint de aproximativ 1.000 de milioane de uncii, aceasta este, prin urmare, forța
dominantă pe piața argintului și, așa cum s-a arătat deja, a abuzat de această poziție de
putere pentru a manipula prețul argintului prin așa-numitele vânzări în lipsă.
La jumătatea anului 2025, însă, JPMorgan Chase, împreună cu toate celelalte mari bănci americane, și-a
schimbat această strategie și și-a retras de pe piață întreaga cantitate de argint pe hârtie – o
strategie care nu mai fusese aplicată până atunci!
Astfel, măsurile de reducere a prețurilor au fost reduse masiv într-un timp scurt.
Din cauza lipsei argintului pe hârtie, cererea a depășit brusc oferta, ceea ce a dus la
o adevărată explozie a prețului argintului.
La sfârșitul anului 2025, JPMorgan Chase a făcut următoarea mișcare:
Toată cantitatea de argint depozitată la Londra a fost transferată la Singapore.
Astfel, stocurile fizice de argint de pe piețele europene și americane au fost reduse masiv, ceea ce
a determinat o creștere și mai mare a prețurilor.
Să rezumăm:
Timp de zeci de ani, piața argintului a fost manipulată în mod deliberat de marile bănci, iar prețul său a fost
menținut la un nivel scăzut, pentru a obține astfel profituri uriașe pe seama celorlalți investitori.
La jumătatea anului 2025, JPMorgan Chase și-a modificat strategia,
împreună cu celelalte mari bănci americane.
Mai întâi, toate măsurile de reducere a prețurilor au fost suspendate, iar imediat după aceea,
oferta fizică de argint a fost redusă semnificativ.
În acest fel, s-a declanșat în mod intenționat o adevărată explozie a prețului argintului.
Toate marile bănci europene, precum și alte bănci internaționale, le-au
lăsat în mod deliberat să cadă în capcană.
Aceștia dețineau contracte uriașe neacoperite pe argint , pe care nu le puteau onora cu argint fizic.
Având în vedere această evoluție, Ray Dalio, fondatorul unuia dintre cele mai mari fonduri
speculative din lume, a afirmat chiar: „Ne aflăm în pragul unui mare război financiar!”
Dar ce s-a întâmplat apoi?
Având în vedere această explozie a prețurilor provocată în mod deliberat, se poate intui încă o dată că și
prăbușirea pieței metalelor prețioase din 30 ianuarie 2026 a reprezentat, de
asemenea, o reacție normală a pieței.
Și într-adevăr: tot ce s-a întâmplat în acest caz se citește ca un roman polițist, iar marea bancă
JPMorgan Chase este din nou în centrul atenției.
III. Scenariul prăbușirii pieței metalelor prețioase:
1. Pe 13 și 27 ianuarie 2026, CME Group, operatorul bursei de mărfuri COMEX din New York, a
modificat în foarte scurt timp regulile privind tranzacționarea metalelor prețioase.
În acest fel, marja de manevră a tuturor comercianților mai mici a fost extrem de limitată,
astfel încât doar marii actori au mai putut reacționa la evoluțiile pieței.
2. La 30 ianuarie 2026, piața a fost literalmente inundată de „argint pe hârtie”, ceea ce a determinat
prăbușirea vertiginoasă a prețului argintului la bursa de metale prețioase COMEX și a
antrenat în cădere și celelalte metale prețioase.
În mod ciudat, toate mecanismele de siguranță ale Autorității de Supraveghere a Piețelor
Financiare din SUA (CFTC) au eșuat în acest context.
Acestea prevăd suspendarea tranzacționării în cazul în care prețurile scad cu 10 % în decurs de o oră.
Însă această suspendare a tranzacționării nu a avut loc!
3. Când prețurile de la bursa de mărfuri COMEX au atins nivelul minim absolut, de aproximativ 78 de dolari pe
uncie de argint, JPMorgan Chase a răscumpărat 3,17 milioane de poziții short pe argint, pe care
le lansase anterior pe piață la prețuri maxime.
Astfel, în doar cinci ore s-au sustras peste 100 de miliarde de dolari americani.
În special micii investitori au fost luați complet prin surprindere de această cădere bruscă a
cotațiilor și, astfel, au suferit pierderi maxime.
Prin urmare, expertul în materii prime Jochen Staiger ajunge la următoarea concluzie:
„Pentru mine, este cea mai mare înșelătorie de 100 de miliarde de dolari din toate timpurile.”
Consider că este vorba de o operațiune concertată de fraudă la scară largă.
„Nu au fost respectate limitele, autoritatea de supraveghere a bursei a reacționat zero virgulă zero.”
Este extrem de revelatoare și opinia exprimată de expertul bursier Frank Schuh cu privire la
rolul CME Group și al COMEX în această înșelătorie.
El a spus: „COMEX a așteptat cu precizie chirurgicală momentul în care pe piață se afla numărul maxim de mici
investitori cu poziții de dimensiune maximă, pentru a provoca pagube maxime… – și apoi au deschis trapa!”
Conform avizului acestor experți, prăbușirea pieței metalelor prețioase din 30 ianuarie 2026 reprezintă o
infracțiune pregătită în mod deliberat și coordonată cu precizie de către
JPMorgan Chase, în colaborare cu CME Group.
Scopul era, evident, acela de a-i stoarce la maxim mai ales pe micii investitori, în timp ce JPMorgan Chase
a încasat peste 100 de miliarde de dolari americani.
Dar cum se explică faptul că tocmai operatorul bursei de materii prime, CME Group, și chiar autoritatea de
supraveghere a piețelor financiare din SUA, CFTC, au colaborat în mod
evident cu JPMorgan Chase în acest caz?
Pentru a răspunde la această întrebare, merită să aruncăm o privire asupra
contextului în care activează acești actori:
IV. Legăturile din culise:
1. Operatorul Bursei de mărfuri din New York, CME Group, este o societate pe acțiuni ai cărei acționari
principali, cu o participație totală de peste 30 %, sunt marea bancă JPMorgan Chase, precum și administratorii
de active BlackRock, Vanguard și State Street.
Cele din urmă administrează în special averile celor extrem de bogați și le reprezintă, de asemenea,
interesele. Așa cum reiese din harta mondială a fundațiilor masonice publicată pe www.vetopedia.org,
enciclopedia liberă a „Vocilor disidente”, BlackRock și Vanguard sunt fundații ale masonilor de grad înalt,
care sunt strâns legate de marile centre financiare, precum Rothschild, Rockefeller sau Warburg.
2. Marea bancă JPMorgan Chase a luat naștere în urma fuziunii dintre Chase Manhattan Bank, fondată
de David Rockefeller, și marea bancă J.P. Morgan.
Morgan și Rockefeller se numără printre părinții fondatori și principalii acționari ai
băncii centrale private a SUA, Fed, care este controlată de familia Rothschild.
Prin urmare, aceștia se numără printre liderii mafiei financiare mondiale.
Principalii acționari ai acestei mari bănci, care între timp a fost, la rândul ei, listată la bursă, sunt,
la rândul lor, BlackRock, Vanguard și State Street.
Prin urmare, practicile comerciale ale JPMorgan Chase trebuie, de asemenea,
încadrate în categoria finanțelor de vârf.
3. CFTC, influenta autoritate de supraveghere a piețelor financiare din SUA, este de fapt o
agenție guvernamentală americană independentă.
Un aspect important în acest context este faptul că, aparent, chiar și guvernul SUA se află ferm în
mâinile marilor finanțiști masoni de rang înalt, ceea ce explică de ce autoritățile nu au intervenit.
Această infiltrare a guvernului SUA de către elita financiară masonică de rang înalt a fost dovedită în
detaliu și adusă la lumină în emisiunea de investigație „DOSARUL TRUMP - Salvator sau parte a Deep State? .
V. Concluzie Toți actorii implicați în această infracțiune de proporții sunt, așadar, fie
puncte-cheie ale mafiei financiare masonice de rang înalt, fie se află sub influența dominantă a acesteia.
Așa cum s-a arătat în emisiunile „Conspirația Rothschild, părțile 1 și 2”, , aceștia
și-au abuzat dintotdeauna puterea pentru a jefui fără scrupule popoarele lumii.
În plus, s-a descoperit că acestea sunt responsabile și pentru toate marile prăbușiri bursiere din trecut.
În acest context, se observă mereu același tipar:
La fel ca în cazul prăbușirii pieței metalelor prețioase, prețurile au fost mai întâi împinse la
niveluri extrem de ridicate, pentru a fi apoi provocate în mod deliberat să se prăbușească.
Victima este, așa cum se va arăta în continuare, de fiecare dată omul de rând
Populația, care, în multe cazuri, a fost astfel condusă la ruină.
În același timp, această mafie financiară cu puternice legături masonice a profitat de prăbușirile
bursiere pentru a pune mâna pe bănci și companii concurente la o fracțiune din valoarea lor.
Adevăratul scandal este însă faptul că cei responsabili de toate aceste crize
nu au fost trași la răspundere până acum!
Exact după cum spune proverbul: „Pe cei mici îi spânzuri, pe cei mari îi lași să scape.”
Nu s-a auzit niciun val de proteste din partea așa-numitelor mass-media de referință,
nici din partea guvernelor, și cu atât mai puțin au intervenit procurorii.
În plus, este absolut de neînțeles faptul că guvernele și autoritățile au putut permite
existența unui astfel de sistem de fraudă bursieră.
Nu este aceasta o dovadă clară a modului în care mafia financiară masonică de nivel înalt a reușit între timp
să-și pună sub control toate domeniile societății?
Dar acum s-a terminat cu asta!
Căci faptul că toate aceste crime ies acum la iveală din ce în ce mai repede este un semn clar din
cer că acești manipulatori perfizi au început să cadă și că judecata îi va ajunge în curând!
Profitați de ocazie și implicați-vă alături de noi!
Distribuiți această emisiune pe toate rețelele sociale disponibile!
Numai poporul poate scoate la lumină aceste crime ascunse de mass-media dominantă și astfel
să-i oprească pe acești dușmani ai umanității.
În încheiere, iată o scurtă trecere în revistă a crizelor financiare din trecut, pentru care este
responsabilă, de asemenea, mafia financiară masonică:
1920/21 Criza agricolă și bancară din SUA ● Falimentul a 5.400 de bănci americane și al multor fermieri.
● Sectorul agricol american a fost sărăcit în mod deliberat, devenind astfel o pradă ușoară pentru mafia
financiară. Astfel, terenuri agricole valoroase și ferme întregi au putut fi cumpărate la un preț derizoriu.
1929 Prăbușirea pieței bursiere americane – Criza economică mondială
● Titlurile de valoare americane cotate la bursă au pierdut aproximativ 83 % din valoare, ceea
ce a dus la pierderea unei averi naționale de 160 de miliarde de dolari americani.
● Aproximativ 16.000 de bănci au dat faliment. ● 200.000 de întreprinderi
americane au fost nevoite să declare falimentul.
● Producția industrială din SUA și Europa s-a prăbușit, ratele șomajului au explodat, ceea ce a dus la
sărăcirea unor segmente importante ale populației.
● 8,3 milioane de americani au rămas fără adăpost, deoarece, în urma pierderii locului de
muncă, nu au mai putut plăti ratele la creditul ipotecar pentru locuința lor.
● Se estimează că aproximativ trei milioane de oameni au murit în SUA din cauza
foametei, a bolilor infecțioase și a sinuciderii.
● „Banksterii” au cumpărat acțiunile care deveniseră aproape fără valoare și au preluat
astfel controlul asupra economiei americane.
● Unul dintre principalii artizani ai acestei crime a fost un reprezentant al familiei Rothschild în
SUA: Paul Moritz Warburg, mason de gradul 33. Acesta a fost unul dintre fondatorii Federal Reserve.
Criza financiară mondială din 2008 ● O creștere extremă a ratelor dobânzilor de referință a dus la
prăbușirea pieței imobiliare din SUA și la falimentul băncii de investiții Lehman Brothers.
● Pierderile economice s-au ridicat la aproximativ 3,8 trilioane de euro.
● Printre marii câștigători s-au numărat marea bancă americană JPMorgan Chase și
banca londoneză Rothschild, Barclays. XXX