Od prevzema funkcije ameriški predsednik Donald Trump s svojimi izjavami in dejanji skoraj neprekinjeno drži svet v
napetosti in po vsem svetu povzroča prave šokovne valove.
Naj gre za nepredvidljivo carinsko politiko ZDA, njegove zahteve glede Grenlandije ali trenutno vojno proti Iranu.
Eden od učinkov tega političnega sloga je, da zaradi tega ostali izredno pereči dogodki
ostajajo v senci in so v medijih komajda opazni.
To se nanaša na primer na izredno negotovo finančno-politično situacijo v ZDA ali pa na
dramatične razmere na trgu zlata in še zlasti srebra.
Potem ko je ta v zadnjih desetih letih ostajal na zelo nizki ravni, se je od sredine leta 2025 pravzaprav eksplozivno povečal.
To je leta 2025 povzročilo 147-odstotno zvišanje cen.
29. januarja 2026 je srebro doseglo zgodovinsko najvišjo vrednost, in sicer okoli 121 dolarjev na unčo,
preden je 30. januarja prišlo do največjega padca cen na trgih plemenitih kovin od leta 2013.
Pri tem sta se ceni srebra in zlata tako močno zrušili, da sta plemeniti kovini v samo petih urah
izgubili 7 bilijonov ameriških dolarjev vrednosti!
Ker je ta ogromen padec zelo tesno povezan s prejšnjim razcvetom na trgu srebra, bomo v
nadaljevanju najprej osvetlili ozadje tega razcveta.
Nato bo razkrite vzrok za padec cen plemenitih kovin.
I. Razlog za razcvet trga srebra:
Glavni mediji in različni strokovnjaki so kot razlog za boom na trgu srebra navajali močno
povpraševanje, ki ga ponudba srebra ni več mogla pokriti.
Tako bi na primer strah pred inflacijo in naraščajočim javnim dolgom vlagatelje spodbudil k vlaganju v
vrednosti, ki so odporne proti krizam, kot sta zlato in srebro.
K temu se dodaja še močno naraščajoča svetovna poraba srebra, ki še dodatno spodbuja rast cen.
Srebro je nepogrešljiv sestavni del razvoja obnovljivih virov energije, umetne inteligence in e-mobilnosti,
uporablja pa se tudi v vse večjem obsegu v vojaški tehnologiji.
Zanimivo pa je, da svetovno povpraševanje po srebru že od leta 2021 znatno presega ponudbo.
Zato bi se morala cena srebra dvigniti precej prej.
Vendar je ta med letoma 2021 in 2024 ostal skoraj nespremenjen in se šele od sredine leta 2025 resnično eksplodiral.
Da bi to razumeli, je pomembno podrobneje preučiti trg srebra.
Po mnenju finančnega strokovnjaka Dirka Müllerja je to eden od najbolj manipuliranih trgov.
Velike banke že desetletja namerno znižujejo ceno srebra in jo manipulirajo.
To je mogoče zato, ker velike banke na borzah ponujajo v prodajo tako delnice kot plemenite kovine, ki jih sploh nimajo v lasti.
To »papirno srebro« se v strokovnem jeziku imenuje »prodaja na kratko« oziroma »kratke pozicije«.
Zlonamerno pri tem je, da se z njimi na borzi ravna enako, kot če bi se ponujalo pravo srebro ali prave delnice.
Z izdajo večjih ali manjših količin kratkih pozicij je zato mogoče ciljno vplivati na tečaje.
Ker so velike banke zaradi svojega prevladujočega tržnega deleža na ta način lahko zelo enostavno nadzorovale
relativno majhen trg srebra, so lahko z majhnim tveganjem z manipulacijo tečajev prisvojile ogromne vsote.
Glede na te povezave na trgu srebra je mogoče že zdaj predvideti, da je bil nenaden skok cen od sredine leta 2025
prav tako povezan s špekulativno politiko velikih bank.
In res je! Če se poglobimo v vzrok tega, se v središču pozornosti znajde velika banka JPMorgan Chase.
II. Kdo je kriv za eksplozivno rast cene srebra?
JPMorgan Chase je največja in najvplivnejša banka na svetu.
Od približno leta 2011 je nakopičila ogromen srebrni zaklad v višini skoraj 200 milijonov unč
in za to v Londonu zgradila ogromne trezorje.
A to še ni vse:
V teh skladiščih je JPMorgan Chase shranil tudi srebro tretjih oseb, tako da skupaj upravlja s
zakladom v višini približno 750 milijonov unč srebra.
Z letno ponudbo srebra v višini približno 1.000 milijonov unč je s tem postala absolutno prevladujoča sila na trgu srebra
in, kot je bilo že opisano, je to prevlado zlorabila za manipulacijo cene srebra s tako imenovanimi prodajami na kratko.
Vendar je JPMorgan Chase sredi leta 2025 skupaj z vsemi drugimi velikimi ameriškimi bankami spremenil to
strategijo in umaknil ves svoj »papirni srebro« s trga – strategija, ki do takrat še nikoli ni obstajala!
Na ta način so se ukrepi za zniževanje cen v kratkem času močno zmanjšali.
Zaradi pomanjkanja papirnatega srebra je povpraševanje nenadoma preseglo ponudbo, kar je povzročilo pravo eksplozijo cene srebra.
Konec leta 2025 je JPMorgan Chase nato izvedel naslednji korak:
Vse srebro, ki je bilo skladiščeno v Londonu, je bilo premeščeno v Singapur.
To je dodatno močno zmanjšalo fizične zaloge srebra na evropskem in ameriškem trgu, kar je cene še dodatno pognalo navzgor.
Povzamemo:
Trg srebra so velike banke desetletja namerno manipulirale in zniževale cene, da bi na račun
preostalih vlagateljev iztržile ogromne dobičke.
Sredi leta 2025 je JPMorgan Chase skupaj z drugimi velikimi ameriškimi bankami spremenil svojo strategijo.
Najprej so bili ukinjeni vsi ukrepi za zniževanje cen, takoj zatem pa se je močno zmanjšala fizična ponudba srebra.
Na ta način so namerno sprožili pravo eksplozijo cen srebra.
Vse evropske in tudi druge velike mednarodne banke so jih pri tem namerno pustile, da so se znašli v nevarnosti.
Ti so imeli v lasti ogromne odprte pogodbe na srebro , ki jih niso mogli izpolniti s fizičnim srebrom.
Glede na ta razvoj dogodkov je Ray Dalio, ustanovitelj enega največjih hedge skladov na svetu, celo
dejal: »Stojimo na pragu velike finančne vojne!«
A kaj se je potem zgodilo?
Glede na to namerno povzročeno eksplozivno zvišanje cen se ponovno kaže, da je šlo tudi pri padcu cen
plemenitih kovin 30. januarja 2026 za običajno tržno reakcijo.
In res je: vse, kar se je pri tem zgodilo, se bere kot kriminalka, v središču dogajanja pa je spet velika banka JPMorgan Chase.
III. Scenarij za padec cen plemenitih kovin:
1. 13. in 27. januarja 2026 je skupina CME Group, upravljavka newyorške borze surovin COMEX, v zelo kratkem
času spremenila pravila trgovanja s plemenitimi kovinami.
Na ta način se je manevrski prostor vseh manjših trgovcev izjemno omejil, tako da so se na
razvoj trga lahko odzivali le še veliki akterji.
2. 30. januarja 2026 je trg dobesedno preplavilo »papirno srebro«, zaradi česar je cena srebra na borzi plemenitih kovin COMEX
strmo padla in s seboj potegnila tudi druge plemenite kovine.
Pri tem so, kar je nenavadno, odpovedali vsi varnostni mehanizmi ameriške komisije za nadzor borz CFTC.
Te predpisujejo začasno prekinitev trgovanja, če cene v eni uri padejo za 10 %.
Vendar do te prekinitve trgovanja ni prišlo!
3. Ko so cene na borzi surovin COMEX dosegle absolutno dno pri približno 78 dolarjih za unčo srebra, je JPMorgan
Chase odkupil 3,17 milijona kratkih pozicij v srebru, ki jih je prej vrgel na trg po najvišjih cenah.
Tako je bilo v samo petih urah iztrganih več kot 100 milijard ameriških dolarjev.
Zlasti majhni vlagatelji so bili zaradi tega nenadnega padca tečaja popolnoma presenečeni in so tako utrpeli največjo škodo.
Strokovnjak za surovine Jochen Staiger zato pride do naslednje ugotovitve:
»Zame je to največja prevara v višini 100 milijard dolarjev vseh časov.«
To vidim kot usklajeno obsežno goljufijo.
»Niso bile upoštevane nobene omejitve, borzni nadzor pa se ni odzval niti za las.«
Izjemno poučna je tudi ocena, ki jo je podal borzni strokovnjak Frank Schuh o vlogi skupine CME in borze COMEX pri tej prevari.
Rekel je: »COMEX je s kirurško natančnostjo izbral trenutek, ko je bilo na trgu največje število malih
vlagateljev z največjimi pozicijami, da bi povzročil čim večjo škodo … – in potem so odprli past!«
Glede na mnenje teh strokovnjakov gre pri padcu cen plemenitih kovin 30. januarja 2026 za namerno pripravljen
in natančno usklajen zločin, ki ga je zagrešila banka JPMorgan Chase v sodelovanju s skupino CME.
Cilj tega je bil očitno predvsem čim bolj izkoriščati male vlagatelje, medtem ko je JPMorgan Chase
hkrati pobral več kot 100 milijard ameriških dolarjev.
A kako je mogoče pojasniti, da so prav upravljavec borze surovin, skupina CME, in celo ameriška borzna nadzorna
agencija CFTC v tem primeru očitno sodelovali z JPMorgan Chase?
Da bi odgovorili na to vprašanje, je vredno pogledati ozadje teh akterjev:
IV. Povezave v ozadju:
1. Upravljavka newyorške borze surovin, CME Group, je delniška družba, katere glavni delničarji so velika banka JPMorgan
Chase ter upravitelji premoženja BlackRock, Vanguard in State Street, ki skupaj imajo več kot 30-odstotni delež.
Slednji predvsem upravljajo premoženje najbogatejših in zastopajo tudi njihove interese. Kot je razvidno iz svetovnega zemljevida
ustanov prostozidarjev, objavljenega na www.vetopedia.org, prosti enciklopediji nasprotnih glasov, sta BlackRock in Vanguard
ustanovi prostozidarjev visokih stopenj, ki so tesno povezani z visokim finančnim svetom,
kot so npr. Rothschild, Rockefeller ali Warburg.
2. Velika banka JPMorgan Chase je nastala z združitvijo banke Chase Manhattan Bank, ki jo je
ustanovil David Rockefeller, in velike banke J.P. Morgan.
Morgan in Rockefeller sodita med ustanovitelje in glavne delničarje zasebne ameriške
centralne banke Fed, ki jo nadzirajo Rothschildi.
Zato sodijo med vodilne člane svetovne finančne mafije.
Glavni delničarji te velike banke, ki je medtem prav tako uvrščena na borzo, so spet BlackRock, Vanguard in State Street.
Poslovne prakse podjetja JPMorgan Chase je zato prav tako treba uvrstiti v kategorijo visokega financiranja.
3. Vplivna ameriška borzna nadzorna agencija CFTC je dejansko neodvisna agencija ameriške vlade.
Pomembno je, da je očitno tudi ameriška vlada trdno v rokah visokih predstavnikov prostozidarskega finančnega establišmenta,
kar pojasnjuje, zakaj pristojni organi niso posredovali.
To infiltracijo ameriške vlade s strani visokih predstavnikov prostozidarskega finančnega establišmenta je
podrobno dokazala in razkrila preiskovalna oddaja »AKTE TRUMP – Rešitelj ali del »Deep State«?« .
V. Zaključek Vsi akterji tega velikega kaznivega dejanja so torej bodisi ključni akterji visoko stopenjske prostozidarske
finančne mafije bodisi so pod njenim prevladujočim vplivom.
Kot je bilo prikazano v oddajah »Rothschildova zarota, 1. in 2. del«, , so ti že od nekdaj zlorabljali
svojo moč, da bi brezobzirno izkoriščali narode sveta.
Poleg tega je prišlo na dan, da so prav te odgovorne tudi za vse velike borzne krize v preteklosti.
Pri tem se vedno znova pojavlja isti vzorec:
Tako kot pri padcu cen plemenitih kovin so se cene najprej izjemno zvišale, da bi jih nato namerno spravili v propad.
Žrtev je, kot bo še pokazano v nadaljevanju, vedno znova navaden
Prebivalstvo, ki je bilo zaradi tega v mnogih primerih spravljeno v propad.
Hkrati je ta visoko stopenjska prostozidarska finančna mafija izkoristila te krize, da si je podrejala
konkurenčne banke in podjetja za le delček njihove vrednosti.
Pravi škandal pri tem pa je, da tisti, ki so povzročili vse te krize, doslej še nikoli niso bili poklicani na odgovornost!
Prav v skladu s pregovorom: »Majhne obesijo, velike pa pustijo na prostosti.«
Niti tako imenovani vodilni mediji niti vlade niso sprožili ogorčenja, kaj šele, da bi tožilci ukrepali.
Poleg tega je popolnoma nerazumljivo, da so vlade in organi sploh lahko dopustili takšen sistem borznih prevar.
Ali to ni jasen dokaz, kako obsežno je visoko stopnjska prostozidarska finančna mafija
medtem prevzela nadzor nad vsemi področji družbe?
A s tem je zdaj konec!
Dejstvo, da se zdaj vsi ti zločini vedno hitreje razkrivajo, je namreč jasen znak z nebes, da so ti zahrbtni
vodje začeli padati in da jih bo kmalu doletela obsodba!
Izkoristite priložnost in se nam pridružite v naših dejavnostih!
Delite to oddajo na vseh razpoložljivih družbenih omrežjih!
Samo ljudstvo lahko razkrije ta zločina, ki jih vodilni mediji prikrivajo, in tako ustavi te sovražnike človeštva.
Na koncu si oglejte še kratek pregled preteklih finančnih kriz, za katere je prav tako odgovorna prostozidarska finančna mafija:
1920/21 Kmetijska in bančna kriza v ZDA ● Stečaj 5.400 ameriških bank in številnih kmetov.
● Ameriški kmetijski sektor je bil namerno osiromašen in s tem postal lahka plen finančne mafije. Dragocena kmetijska
zemljišča in cele kmetije so tako lahko odkupili za smešno ceno.
1929: Sesutje ameriškega delniškega trga – svetovna gospodarska kriza
● Vrednost ameriških vrednostnih papirjev, ki kotirajo na borzi, se je zmanjšala za približno 83 %, kar je povzročilo izgubo
nacionalnega premoženja v višini 160 milijard ameriških dolarjev.
● Približno 16.000 bank je propadlo. ● 200.000 ameriških podjetij je moralo razglasiti stečaj.
● Industrijska proizvodnja v ZDA in Evropi se je sesula, stopnje brezposelnosti so eksplodirale,
zaradi česar so veliki deli prebivalstva obubožali.
● 8,3 milijona Američanov je ostalo brez strehe nad glavo, ker zaradi izgube službe niso
mogli več plačevati zapadlih hipotek za svojo hišo.
● Po ocenah je v ZDA zaradi lakote, nalezljivih bolezni in samomora umrlo približno tri milijone ljudi.
● Bančniki so odkupili delnice, ki so postale skoraj brez vrednosti, in si tako
prisvojili nadzor nad ameriškim gospodarstvom.
● Eden od glavnih akterjev tega zločina je bil predstavnik družine Rothschild v ZDA: prostozidar 33.
stopnje Paul Moritz Warburg. Ta je bil soustanovitelj Fed.
Svetovna finančna kriza leta 2008 ● Izjemno zvišanje ključnih obrestnih mer je povzročilo propad ameriškega nepremičninskega
trga in stečaj investicijske banke Lehman Brothers.
● Gospodarska škoda je znašala približno 3,8 bilijona evrov.
● Med največjimi zmagovalci sta bili velika ameriška banka JPMorgan Chase in londonska
banka Barclays, ki pripada družini Rothschild.