A už je to tu zase:
Léto začíná a stránky médií zaplňují obvyklé titulky, jako například:
„Hrozí na Labe v Magdeburku historicky nízký stav vody?“ nebo „Nízké hladiny vody omezují lodní dopravu“.
Tyto výstražné hlášení se nyní každoročně opakují a mohly by lidi znepokojovat.
V loňském roce se psalo: „Labe má nejnižší hladinu v historii“ nebo „Hladina Labe v Magdeburku je tak nízká jako nikdy předtím“.
Už loni v létě však Simon přímo na místě u Labe ukázal, o co vlastně jde s těmi nízkými hladinami a jaké
triky se používají k vytváření strašidelných titulků.
V tomto pořadu se dozvíte, jak vypadala Labe například v roce 1904 a jaké důvody k obavám skutečně existují.
Ahoj! V jednom z posledních čísel časopisu S&G jsem četl něco zajímavého.
Kdo ještě nezná S&G, ať se na to tady podívá.
V článku v S&G se hovořilo o článku v časopise Spiegel z července tohoto roku, který nese nadpis:
„Hladina Labe u Magdeburku dosáhla historického minima“.
Úryvek z článku v časopise „Der Spiegel“: „Hladina Labe u Magdeburku klesla na historické minimum.
U elektrického mostu dosahovala hladina 44 centimetrů.
„To by byla nejnižší hladina vody, jaká byla na tomto místě kdy naměřena.“
I další média vycítila příležitost a přinesla titulky jako: „Labe má nejnižší hladinu v historii“, napsal deník Bild.
A: „Hladina Labe v Magdeburku je tak nízká jako nikdy předtím,“ uvádí MDR.
V článku časopisu Der Spiegel se dále píše: „Ekologická organizace BUND je znepokojena.
„Vzhledem k nízkým hladinám vody vyzývá k zvážení ukončení lodní dopravy na Labi“.
Změna tématu: Pokud náhodou potřebujete pohlednici z toho nádherného místa, kde právě stojím, ale ten relativně nový most v
pozadí se vám přece jen nelíbí, mám tady pohlednici, na které je, jak se domnívám, předpředchůdce tohoto mostu,
který tehdy stál ještě o pár set metrů dál po proudu řeky.
Ta pohlednice je už trochu starší, pochází totiž z roku 1904.
Na snímku je vidět tehdejší most a pod ním několik dětí, které si hrají ve vodě v troskách Labe.
15 centimetrů nad nulou na dané měřicí stanici.
Možná bych tu pohlednici měl později poslat časopisu „Der Spiegel“ a na zadní stranu přidat ještě pár užitečných
vysvětlení, například že srovnávání naměřených hodnot hladiny není tak jednoduché, protože Labe
bylo kvůli lodní dopravě několikrát prohloubeno.
Dnes je koryto Labe hlubší, říční koryto užší, a voda proto teče rychleji.
Stejná hladina tak většinou zajišťuje vyšší průtok vody než dříve.
V Magdeburku se hladina měří již od roku 1772.
Nejnižší zaznamenaný průtok Labe u magdeburského mostu přes řeku, který byl předmětem posouzení, totiž není
letošních přibližně 130 kubických metrů za sekundu, ale 95 kubických metrů za sekundu z roku 1904.
Podívejme se tedy blíže na příkladný rok 1904.
Sächsische Zeitung k tomu zveřejnila několik fotografií.
Když už nemáme srovnávat úroveň, tak si raději porovnejme obrázky.
I zde jsou opět vidět děti, jak se koupou.
Lidé hledající poklady, které spadly do řeky, a čluny, které jejich majitelé z Gagu vozili na koňských povozech podél břehu.
Nebo třeba malá partička skatu pod mostním pilířem.
Celý článek v deníku „Sächsische Zeitung“ popisuje řadu drobných, zvláštních událostí u
vyschlé Labe v poměrně veselé a uvolněné náladě.
Copak lidé v té době, bez našich dnešních starostlivých a vstřícných médií, prostě nedokázali myslet tak
daleko, aby v takové situaci propadli náležité panice?
Pro přímé vizuální srovnání zde ještě jedno video z „katastrofálního roku 2025, kdy hladina klesla na minimum“.
Pokud je letošní rok nejhorším rokem od začátku měření hladiny, proč k tomu pak SZ uvádí:
„Přeplout řeku právě teď, navzdory zdánlivě nízké hladině, je životu nebezpečné. V
roce 1904 však bylo možné i to.“ Konec citátu.
MDR také varuje: „Policie upozorňuje, že hladina vody neodpovídá skutečné hloubce.“
Labe stále nelze překročit pěšky.
„Jakékoli pokusy by kvůli proudu mohly být životu nebezpečné.“
Aha, no dobře. Nejhorší vysychání Labe bylo pravděpodobně taky tak trochu „bezpříznakové“ a nebylo tak
zřetelně patrné, stejně jako je tomu často u koronaviru.
Nyní však vyvstává otázka, proč se naše média snaží využít každou, byť jen trochu relevantní událost související s
klimatickou katastrofou pro naši osvětu v oblasti klimatu?
Touto otázkou se zabývá tato velmi povedená reportáž na Kla.TV, kterou bych vám zde rád doporučil.
Malý spoiler: zde jsou zcela jasně uvedeny a popsány původ, iniciátoři i jména těch, kteří z tohoto
obchodního modelu těží, a také to, jak to celé funguje.
Tak se na to podívejte! Ciao.