A už je to tu zase:
Začína sa leto a stránky médií zapĺňajú obvyklé titulky, ako napríklad:
„Hrozí na Labe v Magdeburku historicky nízka hladina?“ alebo „Nízke hladiny ovplyvňujú lodnú dopravu“.
Tieto výstražné hlásenia sa teraz každoročne opakujú a mohli by ľudí znepokojovať.
Minulý rok sa hovorilo: „Labe má najnižšiu hladinu vôbec“ alebo „Hladina Labe v Magdeburgu je taká nízka ako nikdy predtým“.
Už minulé leto však Simon priamo na mieste pri Labe ukázal, o čo vlastne ide s nízkymi hladinami a aké
triky sa používajú na vytváranie strašidelných titulkov.
V tejto relácii sa dozviete, ako vyzerala Labe napríklad v roku 1904 a aké dôvody na obavy skutočne existujú.
Ahoj! V jednom z posledných čísel časopisu S&G som čítal niečo zaujímavé.
Kto ešte nepozná S&G, nech si to tu pozrie.
V článku v S&G sa spomínal článok v časopise Spiegel z júla tohto roku, ktorý má nadpis:
„Hladina Labe dosiahla pri Magdeburku historické minimum“.
Úryvok z článku v časopise Spiegel: „Hladina Labe v blízkosti Magdeburgu klesla na historické minimum.
Pri elektrickom moste dosahovala hladina 44 centimetrov.
„To by bola najnižšia hladina vody, aká bola na tomto mieste kedy nameraná.“
Aj iné médiá vycítili príležitosť a uverejnili titulky ako: „Labe má najnižšiu hladinu vôbec“, napísal denník Bild.
A: „Hladina Labe v Magdeburgu je na historicky najnižšej úrovni,“ uvádza MDR.
V článku časopisu Der Spiegel sa ďalej píše: „Organizácia na ochranu životného prostredia BUND je znepokojená.“
Vzhľadom na nízke hladiny vody vyzýva, aby sa zvážilo ukončenie lodnej dopravy na Labe“.
Zmena témy: Ak náhodou potrebujete pohľadnicu z tohto nádherného miesta, kde práve stojím, ale ten relatívne nový most v pozadí sa
vám predsa len nepáči, mám tu pohľadnicu, na ktorej je, ako sa domnievam, predchádzajúci most,
ktorý vtedy stál ešte o pár sto metrov ďalej po prúde.
Tá pohľadnica je už trochu staršia, pochádza totiž z roku 1904.
Na tejto fotografii je vidieť vtedajší most a pod ním niekoľko detí, ktoré sa brodia v pozostatkoch rieky Labe.
Hladina 15 centimetrov nad nulou v danej meracej stanici.
Možno by som mal túto pohľadnicu neskôr poslať do časopisu „Der Spiegel“ a na zadnej strane pridať ešte pár užitočných vysvetlení,
napríklad to, že porovnávanie nameraných hladín je trochu zradné, pretože Labe bolo kvôli lodnej doprave viackrát prehĺbené.
Dnes je koryto Labe hlbšie, riečne dno užšie, a voda preto tečie rýchlejšie.
Pri rovnakej hladine je preto prietok vody zvyčajne vyšší ako v minulosti.
V Magdeburgu sa hladina meria už od roku 1772.
Najnižší zdokumentovaný prietok Labe pri magdeburskom mostě cez Labe, ktorý bol predmetom posúdenia, totiž nie je
tohtoročných približne 130 kubických metrov za sekundu, ale 95 kubických metrov za sekundu z roku 1904.
Pozrime sa teda bližšie na príkladný rok 1904.
Sächsische Zeitung uverejnila k tomu niekoľko fotografií.
Keď už nemáme porovnávať hladinu, tak si radšej porovnajme obrázky.
Aj tu opäť vidno kúpajúce sa deti.
Ľudia hľadajúci poklady, ktoré spadli do rieky, a člny, ktoré ich majitelia z Gagu priviezli na konských kočoch pozdĺž brehu.
Alebo tu malá partička skatu pod pilierom mosta.
Celý článok v denníku „Sächsische Zeitung“ opisuje množstvo malých, zaujímavých udalostí pri
vyschnutej Labe v pomerne veselom a uvoľnenom tóne.
Nenapadlo ľuďom vtedy, bez našich dnešných starostlivých a ústretových médií, jednoducho tak ďaleko,
aby v takejto situácii prejavili primeranú paniku?
Tu je ešte jedno video z „katastrofálneho roka 2025, keď hladina klesla na minimum“, aby
ste si mohli urobiť priamy vizuálny porovnanie.
Ak je tento rok najhorším rokom od začiatku zaznamenávania hladín, prečo, pýta sa v komentári denník SZ :
„Prekročiť rieku teraz, napriek zdanlivo nízkej hladine, je životu nebezpečné. V roku 1904 však bolo možné aj to.“ Koniec citátu.
Aj MDR varuje: „Polícia upozorňuje, že hladina vody nezodpovedá skutočnej hĺbke vody.“
Labu stále nie je možné prekročiť pešo.
„Akékoľvek pokusy by boli kvôli prúdu životu nebezpečné.“
Aha, no dobre. Pravdepodobne bolo aj to najhoršie vyschnutie Labe tak trochu „bezpríznakové“ a nebolo až tak jasne postrehnuteľné,
podobne ako to často býva aj v prípade koronavírusu.
Teraz však zostáva otázka, prečo sa naše médiá snažia využiť každú, aj len aspoň trochu relevantnú udalosť súvisiacu s
klimatickou katastrofou na účely našej klimatickej výchovy?
Touto otázkou sa zaoberá táto veľmi dobrá reportáž z Kla.TV, ktorú by som vám teraz rád odporučil.
Malý spoiler: tu sa jasne uvádzajú a opisujú pôvod, iniciátori, ako aj mená tých, ktorí z tohto
obchodného modelu ťažia, a vysvetľuje sa, ako to celé funguje.
Tak si to pozrite! Čau.