In spet je prišel ta trenutek:
Poletje se začenja in na straneh medijev se pojavljajo običajni naslovi, kot na primer:
»Elba v Magdeburgu pred zgodovinsko nizko vodo?« ali »Nizke vodostaje ovirajo ladijski promet«.
Ta opozorilna sporočila se zdaj vsako leto ponovno predvajajo in bi lahko vzbudila zaskrbljenost med ljudmi.
Lani so poročali: »Reka Elba ima najnižjo raven vode v zgodovini« ali »Voda v reki Elbi v Magdeburgu je nižja kot kdajkoli prej«.
Že lansko poletje pa je Simon na kraju samem ob reki Elbi pokazal, kaj se v resnici skriva za nizkimi vodostaji in kakšne trike
se uporabljajo za ustvarjanje strašljivih naslovov v medijih.
V tej oddaji boste izvedeli, kakšno je bilo stanje na reki Elbi, na primer leta 1904, in
kakšni so dejanski razlogi za zaskrbljenost.
Zdravo! V eni od zadnjih številk revije S&G sem prebral nekaj zanimivega.
Kdor še ne pozna S&G, si ga lahko ogleda tukaj.
V članku revije S&G je bila omenjena objava v reviji Spiegel iz julija letos, ki nosi naslov:
»Reka Elba je pri Magdeburgu dosegla zgodovinsko najnižjo raven«.
Odlomek iz članka v reviji »Der Spiegel«: »Vodostaj reke Elbe se je pri Magdeburgu spustil na zgodovinsko najnižjo raven.«
Pri električnem mostu je višina vode znašala 44 centimetrov.
»To bi bila najnižja raven vode, ki je bila kdajkoli izmerjena na tem mestu.«
Tudi drugi mediji so zaznali priložnost in objavili naslove, kot je: »Raven vode v reki Elbi je
najnižja v zgodovini«, tako je poročal časopis Bild.
In: »Vodostaj reke Elbe v Magdeburgu je nižji kot kdajkoli prej,« poroča MDR.
V članku revije »Der Spiegel« nadaljuje: »Okoljevarstvena organizacija BUND je zaskrbljena.«
Glede na nizke vodostaje poziva, naj se razmisli o ukinitvi ladijskega prometa na reki Elbi«.
Sprememba teme: Če slučajno potrebujete razglednico tega čudovitega kraja, kjer trenutno stojim, vendar vam ta relativno
nov most v ozadju vendarle ni všeč, imam tukaj razglednico, na kateri je, kot mislim, predhodni most, ki
je takrat stal še nekaj sto metrov nižje po toku reke.
Poštna kartica je že nekoliko starejša, namreč iz leta 1904.
Na tej sliki je videti takratni most, pod njim pa nekaj otrok, ki se kopajo v ostankih reke Elbe.
15 centimetrov nad ničlo na merilni točki.
Morda bi moral to razglednico kasneje poslati reviji »Der Spiegel« in na hrbtni strani dodati še nekaj koristnih pojasnil,
na primer, da je primerjava merjenih vrednosti vodostaja nekoliko zavajajoča, saj je bila reka
Elba zaradi ladijskega prometa večkrat poglobljena.
Danes je dno reke Elbe globlje, rečno dno ožje, zato voda teče hitreje.
Enaka višina vode tako ponavadi pomeni večji pretok vode kot prej.
V Magdeburgu se vodostaj meri že od leta 1772.
Najnižji zabeleženi pretok reke Elbe pri magdeburškem mostu čez reko, ki je bil predmet te študije, namreč ni
letošnjih približno 130 kubičnih metrov na sekundo, temveč 95 kubičnih metrov na sekundo iz leta 1904.
Poglejmo si torej primer iz leta 1904 malo podrobneje.
Časopis »Sächsische Zeitung« je objavil nekaj fotografij v zvezi s tem.
Če že ne smemo primerjati glasnosti, raje primerjajmo slike.
Tudi tukaj so spet vidni otroci, ki se kopajo.
Ljudje, ki so iskali zaklade, ki so padli v reko, in čolni, ki so jih njihovi lastniki iz
Gaga s konjskimi vpregami pripeljali ob obali.
Ali pa tukaj majhna partija skata pod mostnim stebrom.
Celoten članek v časopisu »Sächsische Zeitung« v razmeroma veselem in sproščenem tonu opisuje
številne majhne, posebne dogodke ob izsušeni reki Elbi.
Ali pa ljudje takrat, brez naših današnjih skrbnih in prijaznih medijev, preprosto niso razmišljali tako
daleč, da bi v takšni situaciji dopustili ustrezno paniko?
Za neposredno vizualno primerjavo si oglejte še ta videoposnetek iz »katastrofalnega leta 2025, ko je bila raven najnižja«.
Če je letošnje leto najslabše od začetka merjenja vodostaja, zakaj, se sprašuje časopis SZ :
»Prečkanje reke kljub domnevno nizki vodi je zdaj smrtno nevarno. Vendar je bilo leta 1904 mogoče celo to.« Konec citata.
Tudi MDR opozarja: »Policija opozarja, da raven vode ne ustreza dejanski globini vode.«
Reke Elbe še vedno ni mogoče prečkati peš.
»Morebitni poskusi so zaradi toka smrtno nevarni.«
Aha, ja, v redu. Verjetno je bilo tudi najhujše izsuševanje reke Elbe prav tako nekoliko »brez simptomov« in ni bilo tako
jasno opazno, tako kot je to pogosto tudi pri koronavirusu.
Zdaj pa ostaja vprašanje, zakaj naši mediji poskušajo vsak dogodek, ki je vsaj malo povezan s podnebno
katastrofo, izkoristiti za naše izobraževanje o podnebju?
To vprašanje obravnava ta zelo dobra reportaža na Kla.TV, ki vam jo želim še posebej priporočiti.
Majhen spoiler: tu so jasno navedeni izvor, pobudniki in tudi imena tistih, ki imajo korist od tega
poslovnega modela, ter opisano, kako vse skupaj deluje.
Torej, poglejte si to! Ciao.