Den schweiziske radio- og tv-station SRF1 rapporterede den 19. januar 2026: "Formuerne hos verdens superrige
er aldrig før vokset så hurtigt som i det forløbne år".
Ifølge den seneste rapport fra Oxfam betyder dette i tal en formueforøgelse på 2,5 billioner amerikanske
dollar i det forløbne år og en samlet formue på mere end 18 billioner amerikanske dollar.
"Siden 2020 er milliardærerne blevet mere end 80 % rigere.
De tolv rigeste mennesker i verden har nu flere penge end den fattigere halvdel af
verdensbefolkningen, altså godt fire milliarder mennesker".
Når man undersøger, hvordan denne enorme formuevækst er opstået, støder man uundgåeligt på den rivende
udvikling inden for kunstig intelligens, som gang på gang præsenteres for os som et fremskridt.
Fremskridt, ja – men kun for de superriges pengepung, mens hele menneskeheden styres ind i
en ny, hidtil uset krise med "digital slaveri".
Dette program belyser baggrunden og afslører, hvem der er de store vindere inden for kunstig intelligens.
Elon Musk – historiens første billionær
Tech-milliardæren Elon Musk, der blandt andet er aktionær i Tesla, nyhedstjenesten X, xAI, SpaceX og
Neuralink, sætter i stigende grad skub i sine AI-initiativer.
En ny finansieringsrunde til hans virksomhed xAI indbragte milliarder af amerikanske dollar og skal
fremme udviklingen af den planlagte supercomputer.
Han vil udvikle X til en "Everything App", der skal forene kommunikation, økonomi og kunstig intelligens.
Med SpaceX satser han på genanvendelige raketter, og med Neuralink på såkaldte hjerne-computer-grænseflader for – helt i tråd med
transhumanisternes tankegang – at forbinde menneske og maskine.
Elon Musks formue bygger hovedsageligt på hans aktieandele i Tesla og SpaceX samt på
aktieoptioner og værdistigningen i disse aktier.
Ifølge erhvervsmagasinet "Forbes" lå hans anslåede formue i april 2024 stadig på 195 mia. amerikanske dollar.
I mellemtiden blev han i juni 2026 den første billionær i historien med en formue på over 1.000 mia. amerikanske dollar.
Investeringer i AI får Mark Zuckerbergs formue til at stige markant
Mark Zuckerberg er grundlæggeren af verdens største sociale medieselskab, som blandt andet omfatter Facebook,
WhatsApp, Instagram, Threads, Messenger og Meta Quest.
Siden 2021 har virksomheden heddet Meta Platforms.
Workplace blev nedlagt i maj 2026.
Zuckerberg ejer ca. 13 % af aktierne i Meta, og hans formue steg med anslået 20 milliarder
amerikanske dollar fra januar 2025 til marts 2026.
Denne formueforøgelse skyldes især kursstigningen på Meta-aktien som følge af massive investeringer i kunstig intelligens.
Facebook-grundlæggeren satser altså i høj grad på kunstig intelligens med Meta-koncernen.
Hans vision er at udvikle en "personlig superintelligens" til alle mennesker.
Såkaldte AI-agenter, der selvstændigt kan udføre opgaver, skal kunne identificere
brugernes mål og arbejde "dag og nat" på at nå dem.
Zuckerberg roser brugen af kunstig intelligens hos Meta, hvilket alene i første kvartal 2025 fik brugere til at
bruge fem til seks procent mere tid på Facebook og Instagram.
Det viser, i hvor høj grad mennesker påvirkes og drives ind i en stadig større afhængighed.
Allerede nu er folk fuldstændig afhængige af deres smartphone. – Hvor meget mere vil så være afhængig af en personlig AI-ven?
Larry Ellison: 100 mia. amerikanske dollar i overskud takket være AI
Larry Ellison er bestyrelsesformand og medstifter af softwaregiganten Oracle, som han ejer omkring 40 % af.
Ellison ejer desuden næsten 50 % af mediegiganten Paramount Skydance og har overtaget kontrollen med TikTok.
I februar 2026 udgjorde hans formue 222,7 mia. US-dollar – ca. 100 mia. US-dollar mere end i november 2024.
Hans koncern, Oracle, stiller regnekraft til rådighed for AI-virksomheder til den enorme sum af 455
mia. amerikanske dollar og driver selv flere datacentre med tusindvis af sjældne grafikkort.
Oracle har desuden indgået en aftale med OpenAI for de kommende fem år.
Derudover spiller Oracle og Ellison en nøglerolle i det gigantiske amerikanske infrastrukturprojekt
Stargate, der har til formål at udbygge AI-datacentre.
Man behøver ikke være synsk for at forudsige, at Ellisons formue vil stige endnu mere i de kommende år.
Amazon Cloud & AI-forskning – Milliardoverskud til Jeff Bezos
I december 2025 var Amazon-grundlæggeren Jeff Bezos med en formue på 239,4 mia.
amerikanske dollar den fjerderigeste person i verden.
I begyndelsen af april 2024 var beløbet kun amerikanske dollar.
Hans formuevækst skyldes først og fremmest de massive investeringer i cloud-infrastruktur og AI-applikationer.
Således steg omsætningen fra Amazon-aktierne alene i 2025 til 51,24 mia. US-dollar.
Det er en stigning på 26 % i forhold til sidste år.
Amazon Web Services (AWS) driver med datacentre over hele verden faktisk den mest omfattende globale cloud-infrastruktur.
Det er ikke kun store virksomheder, der benytter sig af denne tjeneste.
Også efterretningstjenesterne benytter sig af skyen for at udnytte dataanalyse og kunstig intelligens til spionage.
Amazon har meddelt, at selskabet i 2026 vil investere ca. 200 mia. amerikanske dollar i kunstig
intelligens, cloud computing, robotteknologi og satellitter.
Dermed positionerer Jeff Bezos sig med Amazon som en uundværlig rygrad i den globale AI-revolution – eller rettere
sagt – som en global aktør i den globale digitale slaveri.
Konklusion indtil nu:
Teknologimilliardærer investerer gigantiske beløb i kunstig intelligens og opnår dermed
enorme overskud, mens befolkningen bliver fattigere.
Befolkningen er dog ikke helt uden skyld i denne forarmelse, for mange bruger kunstig intelligens – ofte af
bekvemmelighedsgrunde – og gør sig dermed selv overflødige.
Gennem opbygningen af en global digital infrastruktur drives mennesker ind i en tilstand af fuldstændig
overvågning og afhængighed, hvis konsekvenser endnu er fuldstændig uforudsigelige.
Men hvad er løsningen, hvad skal man gøre?
For det første er det vigtigt at sætte fokus på alle former for aktører, der tjener på
AI-kriser, i den internationale offentlighed.
Til det formål findes der "Vetopedia" – den frie encyklopædi for de kritiske røster!
Under "Krisenprofit" finder du en lang række fakta, der viser, hvordan de, der trækker i trådene bag verdensbegivenhederne,
har tjent stort på alle kriserne i de seneste år.
Kriser opstår nemlig ikke af sig selv, men iscenesættes bevidst og udnyttes af dem, der tjener på dem.
Det er netop det, den internationale offentlighed skal gøres opmærksom på.
Også du kan bidrage til denne afsløringsproces ved at indberette uretmæssige kriseprofitter, som du har kendskab
til, på www.vetopedia.org under rubrikken "Krisenprofite" og ved at sprede kendskabet til "Vetopedia".
Mange tak!