Šveitsi raadio- ja telekanal SRF1 teatas 19. jaanuaril 2026: „Maailma superrikaste varad pole kunagi
varem kasvanud nii kiiresti kui eelmisel aastal.“
Oxfami viimase aruande kohaselt tähendab see numbrites, et eelmisel aastal kasvas varade maht 2,5 triljoni USA
dollari võrra ning koguvara ületab 18 triljonit USA dollarit.
„Alates 2020. aastast on miljardäride varandus kasvanud rohkem kui 80 % võrra.
„Maailma kaksteist rikkaimat inimest omavad nüüd rohkem raha kui maailma elanikkonna
vaesem pool, st ligi neli miljardit inimest.“
Kui uurida, kuidas see tohutu varade kasv tekkis, satub silma paratamatult tehisintellekti kiire
areng, mida meile ikka ja jälle edusammuna müüakse.
Edasiminek küll – kuid ainult ülikõrgete sissetulekutega inimeste rahakotile, samal ajal kui kogu inimkond on
suundumas uude, enneolematusse „digitaalse orjastamise” kriisi.
See saade valgustab tausta ja näitab, kes on tehisintellekti suurimad kasusaajad.
Elon Musk – ajaloo esimene triljonär
Tehnoloogiamiljardär Elon Musk, kes on muu hulgas Tesla, uudisteagentuuri X, xAI, SpaceX ja Neuralink
aktsionär, edendab oma tehisintellekti algatusi üha jõulisemalt.
Tema ettevõtte xAI uus rahastamisvoor tõi sisse miljardeid USA dollareid ning peaks
edendama tema kavandatava superarvuti arendamist.
Ta kavatseb X-ist arendada „Everything Appi“, mis peaks ühendama suhtluse, rahanduse ja tehisintellekti.
SpaceX-i kaudu panustab ta korduvkasutatavatele rakettidele ja Neuralinki kaudu nn aju-arvuti liidestele, et –
täiesti transhumanistide vaimus – ühendada inimene ja masin.
Elon Muski varandus põhineb peamiselt tema osalustel ettevõtetes Tesla ja SpaceX, samuti
aktsiaoptsioonidel ja nende osaluste väärtuse tõusul.
Äriajakirja „Forbes“ andmetel oli tema hinnanguline varandus 2024. aasta aprillis veel 195 miljardit USA dollarit.
Vahepeal sai temast 2026. aasta juunis varandusega üle 1 000 miljardi USA dollari ajaloo esimene triljonär.
Investeeringud tehisintellekti suurendavad Mark Zuckerbergi varandust märkimisväärselt
Mark Zuckerberg on maailma suurima sotsiaalmeediaettevõtte asutaja, mille alla kuuluvad muu hulgas Facebook,
WhatsApp, Instagram, Threads, Messenger ja Meta Quest.
Alates 2021. aastast kannab ettevõte nime Meta Platforms.
Workplace lõpetas tegevuse 2026. aasta mais.
Zuckerberg omab umbes 13 % Meta aktsiatest ja tema varandus kasvas 2025. aasta jaanuarist 2026. aasta
märtsini hinnanguliselt 20 miljardi USA dollari võrra.
See varade kasv on eelkõige tingitud Meta aktsia hinna tõusust, mis on seotud ulatuslike
investeeringutega tehisintellekti valdkonnas.
Facebooki asutaja panustab seega Meta kontserni kaudu tugevalt tehisintellektile.
Tema visioon on arendada välja „isiklik superintelligentsus“ iga inimese jaoks.
Nn tehisintellekti agendid, kes suudavad iseseisvalt täita ülesandeid , peaksid tuvastama kasutajate
eesmärgid ja töötama nende saavutamise nimel „päeval ja öösel“.
Zuckerberg kiidab tehisintellekti kasutamist Meta-s, mis ainuüksi 2025. aasta esimeses kvartalis ajendas kasutajat veetma
Facebookis ja Instagramis viis kuni kuus protsenti rohkem aega.
See näitab, kui tugevalt mõjutatakse inimesi ja kuidas neid ajendatakse üha suuremasse sõltuvusse.
Juba praegu on inimesed oma nutitelefonist täiesti sõltuvad. – Kui palju enam siis isiklikust tehisintellekti-sõbrast?
Larry Ellison: 100 miljardit USA dollarit kasumit tänu tehisintellektile
Larry Ellison on tarkvaragigandi Oracle juhatuse esimees ja kaasasutaja, kellele kuulub umbes 40 % ettevõttest.
Ellisonile kuulub lisaks peaaegu 50 % meediahiidist Paramount Skydance ning ta on võtnud üle kontrolli TikToki üle.
2026. aasta veebruaris oli tema varade maht 222,7 miljardit USA dollarit – umbes 100 miljardit
USA dollarit rohkem kui 2024. aasta novembris.
Tema kontsern Oracle pakub tehisintellekti ettevõtetele arvutusvõimsust kogusummas 455 miljardit USA
dollarit ning haldab ise mitut andmekeskust, kus on tuhandeid haruldasi graafikakiipe.
Oracle'il on lisaks OpenAI-ga leping järgmiseks viieks aastaks.
Lisaks sellele mängivad Oracle ja Ellison võtmerolli USA hiiglaslikus infrastruktuuriprojektis „Stargate”,
mille eesmärk on laiendada tehisintellekti andmekeskusi.
Ei pea olema selgeltnägija, et ennustada, et Ellisoni varandus kasvab lähiaastatel veelgi.
Amazon Cloud ja tehisintellekti uurimistöö – miljarditulu Jeff Bezosele
2025. aasta detsembris oli Amazoni asutaja Jeff Bezos oma 239,4 miljardi USA dollari
suuruse varandusega maailma neljas rikkaim inimene.
2024. aasta aprilli alguses oli see summa veel 1 234 321 194 miljardit USA dollarit.
Tema varade kasv tuleneb peamiselt ulatuslikest investeeringutest pilveinfrastruktuuri ja tehisintellekti rakendustesse.
Nii tõusis Amazon aktsiate käive ainuüksi 2025. aastal 51,24 miljardi USA dollarini.
See on 26 % võrra rohkem kui eelmisel aastal.
Amazon Web Services (AWS) haldab oma üle maailma asuvate andmekeskustega isegi kõige
ulatuslikumat ülemaailmset pilveinfrastruktuuri.
Seda teenust kasutavad mitte ainult suured ettevõtted.
Ka luureteenistused kasutavad pilveteenuseid, et rakendada andmete analüüsi ja tehisintellekti spionaaži eesmärgil.
Amazon on teatanud, et kavatseb 2026. aastal investeerida umbes 200 miljardit USA dollarit tehisintellekti,
pilvandmetöötluse, robootika ja satelliitide arendusse.
Sellega positsioneerib Jeff Bezos Amazoni kui ülemaailmse tehisintellekti revolutsiooni asendamatut tugisammast – või
õigemini – ülemaailmse digitaalse orjastamise globaalset tegijat.
Kokkuvõte siiani:
Tehnoloogiasektori miljardärid investeerivad tehisintellekti hiiglaslikke summasid ja teenivad
sellega tohutuid kasumeid, samal ajal kui rahvas vaesub.
Kuid elanikkond ei ole selles vaesumises sugugi täiesti süütu, sest paljud kasutavad tehisintellekti – sageli
mugavuse pärast – ja muudavad end sellega ise üleliigseks.
Ülemaailmse digitaalse infrastruktuuri rajamine sunnib inimesi täieliku järelevalve ja sõltuvuse
alla, mille tagajärjed on veel täiesti ettearvamatud.
Aga milline on väljapääs, mida tuleks teha?
Esiteks tuleb tuua igasugused tehisintellekti kriisist kasu lõikajad maailma avalikkuse tähelepanu alla.
Selleks ongi „Vetopedia“ – vastuhäälte vaba entsüklopeedia!
Rubriigist „Kriisikasum” leiate arvukalt fakte, mis tõestavad, kuidas maailma sündmuste taga seisvad jõud on viimaste
aastate kõikidest kriisidest märkimisväärset kasumit teeninud.
Kriisid ei teki ju niisama, vaid neid lavastatakse sihipäraselt ja neid kasutavad ära kasusaajad.
Just see peab jõudma maailma avalikkuse teadvusesse.
Ka teie saate seda paljastamisprotsessi toetada, registreerides teile teada saanud ebaõiglased kriisikasumid
veebilehel www.vetopedia.org rubriigis „Kriisikasumid“ ning levitades teavet „Vetopedia“ kohta.
Suur tänu!