Sveitsiläinen radio- ja televisiokanava SRF1 kertoi 19. tammikuuta 2026: ”Maailman superrikkaiden varallisuus
ei ole koskaan kasvanut yhtä nopeasti kuin viime vuonna.”
Oxfamin tuoreimman raportin mukaan tämä tarkoittaa lukuina ilmaistuna 2,5 biljoonan Yhdysvaltain dollarin
varallisuuden kasvua viime vuonna ja yli 18 biljoonan Yhdysvaltain dollarin kokonaisvarallisuutta.
”Vuodesta 2020 lähtien miljardöörien varallisuus on kasvanut yli 80 prosenttia.
Maailman kaksitoista rikkainta ihmistä omistaisivat nyt enemmän rahaa kuin maailman väestön
köyhempi puoli, eli reilut neljä miljardia ihmistä.”
Kun tarkastellaan, miten tämä valtava varallisuuden kasvu on syntynyt, törmää väistämättä tekoälyn huimaavaan
kehitykseen, jota meille myydään yhä uudelleen edistyksenä.
Kyllä, edistystä on tapahtunut – mutta vain superrikkaiden lompakoiden hyväksi, kun taas koko ihmiskunta on ajautumassa
uuteen, ennennäkemättömään ”digitaalisen orjuuden” kriisiin.
Tämä ohjelma valottaa taustatekijöitä ja paljastaa, ketkä ovat tekoälyn suurimpia hyötyjiä.
Elon Musk – historian ensimmäinen biljonääri
Teknologia-miljardööri Elon Musk, joka on osakkaana muun muassa Teslassa, uutispalvelussa X:ssä, xAI:ssa,
SpaceX:ssä ja Neuralinkissä, vauhdittaa entistä voimakkaammin tekoälyhankkeitaan.
Hänen yrityksensä xAI:n uusi rahoituskierros tuotti miljardeja Yhdysvaltain dollareita, ja sen on tarkoitus
vauhdittaa suunnitellun supertietokoneen kehittämistä.
Hän aikoo kehittää X:stä ”Everything App” -sovelluksen, jonka on tarkoitus yhdistää viestintä, talousasiat ja tekoäly.
SpaceX:n avulla hän panostaa uudelleenkäytettäviin raketteihin ja Neuralinkin avulla niin sanottuihin
aivo-tietokone-rajapintoihin, jotta – täysin transhumanistien hengessä – ihminen ja kone voitaisiin yhdistää.
Elon Muskin varallisuus perustuu pääasiassa hänen omistamiinsa Tesla- ja SpaceX-osakkeisiin sekä
osakeoptioihin ja näiden osakkeiden arvonnousuun.
Talouslehti ”Forbesin” mukaan hänen arvioitu omaisuutensa oli huhtikuussa 2024 vielä 195 miljardia Yhdysvaltain dollaria.
Sittemmin, kesäkuussa 2026, hänestä tuli historian ensimmäinen biljonääri, jonka omaisuuden
arvo oli yli 1 000 miljardia Yhdysvaltain dollaria.
Tekoälyyn tehdyt investoinnit kasvattavat Mark Zuckerbergin omaisuutta valtavasti
Mark Zuckerberg on maailman suurimman sosiaalisen median yrityksen perustaja. Yritykseen kuuluvat muun muassa
Facebook, WhatsApp, Instagram, Threads, Messenger ja Meta Quest.
Vuodesta 2021 lähtien yrityksen nimi on ollut Meta Platforms.
Workplace lopetettiin toukokuussa 2026.
Zuckerberg omistaa noin 13 % Metan osakkeista, ja hänen varallisuutensa kasvoi tammikuusta 2025
maaliskuuhun 2026 arviolta 20 miljardia Yhdysvaltain dollaria.
Tämä varallisuuden kasvu johtuu erityisesti Meta-osakkeen kurssin noususta, joka on seurausta mittavista tekoälyinvestoinneista.
Facebookin perustaja panostaa siis Meta-konsernin kautta voimakkaasti tekoälyyn.
Hänen visionsa on kehittää jokaiselle ihmiselle ”henkilökohtainen superäly”.
Niin sanottujen tekoälyagenttien, jotka pystyvät suorittamaan tehtäviä itsenäisesti , on tarkoitus tunnistaa käyttäjien
tavoitteet ja työskennellä niiden saavuttamiseksi ”yötä päivää”.
Zuckerberg kehuu tekoälyn käyttöä Metassa, mikä jo pelkästään vuoden 2025 ensimmäisellä neljänneksellä sai 1
234 321 käyttäjää viettämään viisi–kuusi prosenttia enemmän aikaa Facebookissa ja Instagramissa.
Tämä osoittaa, kuinka suuresti ihmiset ovat alttiita vaikutuksille ja ajautuvat yhä syvempään riippuvuuteen.
Ihmiset ovat jo nyt täysin riippuvaisia älypuhelimistaan. – Kuinka paljon enemmän he sitten olisivat
riippuvaisia henkilökohtaisesta tekoälyystävästään?
Larry Ellison: 100 miljardia Yhdysvaltain dollaria voittoa tekoälyn ansiosta
Larry Ellison on ohjelmistojätti Oraclen hallituksen puheenjohtaja ja yksi sen
perustajista, ja hän omistaa yhtiöstä noin 40 prosenttia.
Ellison omistaa lisäksi lähes 50 % mediajätti Paramount Skydancesta ja on ottanut TikTokin hallintaansa.
Helmikuussa 2026 hänen omaisuutensa oli 222,7 miljardia Yhdysvaltain dollaria – noin 100 miljardia
Yhdysvaltain dollaria enemmän kuin marraskuussa 2024.
Hänen Oracle-konserninsa tarjoaa tekoälyyrityksille laskentatehoa huikealla 455 miljardin Yhdysvaltain dollarin
summalla ja ylläpitää itse useita datakeskuksia, joissa on tuhansia harvinaisia grafiikkapiirejä.
Oracle on lisäksi solminut sopimuksen OpenAI:n kanssa seuraaviksi viideksi vuodeksi.
Lisäksi Oracle ja Ellison ovat avainasemassa Yhdysvaltojen valtavassa Stargate-infrastruktuurihankkeessa, jonka
tavoitteena on laajentaa tekoälyä hyödyntäviä datakeskuksia.
Ei tarvitse olla selvänäkijä ennustaakseen, että Ellisonin omaisuus kasvaa entisestään tulevina vuosina.
Amazonin pilvipalvelut ja tekoälytutkimus – miljardien voitot Jeff Bezosille
Joulukuussa 2025 Amazonin perustaja Jeff Bezos oli 239,4 miljardin Yhdysvaltain dollarin
omaisuudellaan maailman neljänneksi rikkain ihminen.
Huhtikuun alussa 2024 summa oli vielä 1 234 321 194 miljardia Yhdysvaltain dollaria.
Hänen varallisuutensa kasvu johtuu ensisijaisesti mittavista investoinneista pilvi-infrastruktuuriin ja tekoälysovelluksiin.
Näin ollen Amazonin osakkeiden liikevaihto nousi pelkästään vuonna 2025 51,24 miljardiin Yhdysvaltain dollariin.
Se on 26 %:n kasvu edelliseen vuoteen verrattuna.
Amazon Web Services (AWS) ylläpitää jopa maailman laajinta globaalia pilvi-infrastruktuuria,
johon kuuluu datakeskuksia ympäri maailmaa.
Tätä palvelua eivät käytä vain suuret yritykset.
Myös tiedustelupalvelut hyödyntävät pilvipalveluita voidakseen käyttää tietojen analysointia ja tekoälyä vakoilutarkoituksiin.
Amazon on ilmoittanut investoivansa vuonna 2026 noin 200 miljardia Yhdysvaltain dollaria tekoälyyn,
pilvipalveluihin, robotiikkaan ja satelliitteihin.
Tällä tavoin Jeff Bezos asettaa Amazonin maailmanlaajuisen tekoälyvallankumouksen välttämättömäksi
selkäranaksi – tai paremminkin – maailmanlaajuisen digitaalisen orjuuttamisen globaaliksi toimijaksi.
Yhteenveto tähän asti:
Teknologia-alan miljardöörit sijoittavat valtavia summia tekoälyyn ja saavat siitä valtavia voittoja, kun taas kansa köyhtyy.
Väestö ei kuitenkaan ole täysin syytön tähän köyhtymiseen, sillä monet käyttävät tekoälyä – usein
mukavuuden vuoksi – ja tekevät itsestään siten tarpeettomia.
Maailmanlaajuisen digitaalisen infrastruktuurin rakentaminen ajaa ihmiset jatkuvaan valvontaan ja riippuvuuteen,
joiden seurauksia ei vielä voida lainkaan ennakoida.
Mutta mikä on ratkaisu, mitä pitäisi tehdä?
Ensinnäkin on tärkeää tuoda kaikenlaiset tekoälyn kriisistä hyötyvät tahot maailmanlaajuisen julkisuuden valokeilaan.
Sitä varten on olemassa ”Vetopedia” – vastalauseiden vapaa tietosanakirja!
”Kriisivoitot”-osiosta löydät lukuisia faktoja, jotka osoittavat, kuinka maailmanpolitiikan kulissien takana
vaikuttavat tahot ovat keränneet huomattavia voittoja viime vuosien kaikista kriiseistä.
Kriisit eivät nimittäin synny sattumalta, vaan ne lavastetaan tarkoituksellisesti ja niitä
hyödynnetään voittoa tavoittelevien tahojen toimesta.
Juuri tämä on saatava maailman yleisön tietoisuuteen.
Myös te voitte tukea tätä paljastamisprosessia ilmoittamalla tietoonne tulleet epäoikeudenmukaiset
kriisivoitot osoitteessa www.vetopedia.org osiossa ”Krisenprofite” ja levittämällä tietoa ”Vetopediasta”.
Kiitos paljon!