2026 m. sausio 19 d. Šveicarijos radijo ir televizijos kanalas SRF1 pranešė: „Pasaulio superturtingųjų
turtas dar niekada neaugo taip greitai kaip pernai.“
Remiantis naujausia „Oxfam“ ataskaita, skaičiais tai reiškia, kad pernai turtas padidėjo 2,5 trilijono JAV
dolerių, o bendras turtas viršija 18 trilijonų JAV dolerių.
„Nuo 2020 m. milijardierių turtas padidėjo daugiau nei 80 %.“
„Dvylika turtingiausių pasaulio žmonių dabar turi daugiau pinigų nei skurdesnioji pasaulio gyventojų pusė,
t. y. gerokai daugiau nei keturi milijardai žmonių.“
Nagrinėjant, kaip įvyko šis milžiniškas turto augimas, neišvengiamai susiduriama su sparčiai besivystančiu dirbtinio
intelekto plėtojimu, kuris mums nuolat pateikiamas kaip pažanga.
Pažanga – be abejo, bet tik superturtingųjų piniginėms, o visa žmonija yra stumiama į naują, dar
niekada nematytą „skaitmeninio pavergimo“ krizę.
Šioje laidoje atskleidžiami užkulisiai ir paaiškinama, kas yra didžiausi dirbtinio intelekto naudos gavėjai.
Elonas Muskas – pirmasis trilijonierius istorijoje
Technologijų milijardierius Elonas Muskas, kuris yra, be kita ko, „Tesla“, naujienų tarnybos „ X“, „xAI“,
„SpaceX“ ir „Neuralink“ akcininkas, vis aktyviau plėtoja savo dirbtinio intelekto iniciatyvas.
Naujas jo įmonės „xAI“ finansavimo etapas atnešė milijardus JAV dolerių ir turėtų paspartinti planuojamo superkompiuterio kūrimą.
Iš „X“ jis nori sukurti „Everything App“ programėlę, kuri apimtų bendravimą, finansus ir dirbtinį intelektą.
Per „SpaceX“ jis orientuojasi į daugkartinio naudojimo raketas, o per „Neuralink“ – į vadinamąsias smegenų ir
kompiuterio sąsajas, siekdamas – visiškai laikydamasis transhumanistų idėjų – sujungti žmogų ir mašiną.
Elono Musko turtas daugiausia grindžiamas jo turimomis „Tesla“ ir „SpaceX“ įmonių akcijomis, taip pat
akcijų opcionais ir šių akcijų vertės padidėjimu.
Remiantis verslo žurnalu „Forbes“, 2024 m. balandžio mėn. jo turtas buvo vertinamas dar 195 mlrd. JAV dolerių.
Tuo tarpu 2026 m. birželį, turėdamas daugiau nei 1 000 mlrd. JAV dolerių vertės turtą,
jis tapo pirmuoju trilijonieriumi istorijoje.
Investicijos į dirbtinį intelektą smarkiai padidina Marko Zuckerbergo turtą
Markas Zuckerbergas yra didžiausios pasaulyje socialinių tinklų įmonės, kuriai, be kita ko, priklauso „Facebook“, „WhatsApp“,
„Instagram“, „Threads“, „Messenger“ ir „Meta Quest“, įkūrėjas.
Nuo 2021 m. įmonė vadinasi „Meta Platforms“.
„Workplace“ veikla buvo nutraukta 2026 m. gegužės mėnesį.
Zuckerbergas valdo apie 13 % „Meta“ akcijų, o jo turtas nuo 2025 m. sausio iki 2026 m.
kovo padidėjo maždaug 20 milijardų JAV dolerių.
Šis turto vertės padidėjimas visų pirma susijęs su „Meta“ akcijų kainos kilimu, kurį lėmė
didžiulės investicijos į dirbtinį intelektą.
Taigi „Facebook“ įkūrėjas, pasitelkdamas „Meta“ koncerną, didelį dėmesį skiria dirbtiniam intelektui.
Jo vizija – sukurti „asmeninę superintelektą“ kiekvienam žmogui.
Vadinamieji AI agentai, galintys savarankiškai atlikti užduotis , turėtų atpažinti vartotojų
tikslus ir „dieną ir naktį“ dirbti, kad juos pasiektų.
Zuckerbergas giria dirbtinio intelekto (AI) naudojimą „Meta“ platformoje, o vien tik dėl to 2025 m. pirmąjį
ketvirtį vartotojas praleido „Facebook“ ir „Instagram“ penkiais–šešiais procentais daugiau laiko.
Tai rodo, kaip stipriai žmonės yra veikiami ir stumiami į vis didesnę priklausomybę.
Jau dabar žmonės yra visiškai priklausomi nuo savo išmaniųjų telefonų. – O kiek dar labiau priklausys nuo asmeninio AI draugo?
Larry Ellison: 100 mlrd. JAV dolerių pelno iš dirbtinio intelekto
Larry Ellison yra programinės įrangos milžinės „Oracle“ pirmininkas ir vienas iš įkūrėjų;
jam priklauso apie 40 % šios įmonės akcijų.
Be to, Ellisonas valdo beveik 50 % žiniasklaidos milžino „Paramount Skydance“ akcijų ir perėmė „TikTok“ kontrolę.
2026 m. vasario mėn. jo turtas siekė 222,7 mlrd. JAV dolerių – maždaug 100 mlrd. JAV dolerių daugiau nei 2024 m. lapkričio mėn.
Jo koncernas „Oracle“ dirbtinio intelekto įmonėms suteikia skaičiavimo pajėgumų už milžinišką 455 mlrd. JAV
dolerių sumą ir pats valdo kelis duomenų centrus, kuriuose įrengti tūkstančiai retų grafikos lustų.
Be to, „Oracle“ yra sudariusi sutartį su „OpenAI“ ateinantiems penkeriems metams.
Be to, „Oracle“ ir Ellisonas atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant milžinišką JAV infrastruktūros projektą „Stargate“,
kurio tikslas – plėsti dirbtinio intelekto duomenų centrus.
Nereikia būti aiškiaregiu, kad būtų galima prognozuoti, jog artimiausiais metais Ellisono turtas dar labiau padidės.
„Amazon Cloud“ ir AI tyrimai – milijardinis pelnas Jeffui Bezosui
2025 m. gruodžio mėn. „Amazon“ įkūrėjas Jeffas Bezosas, kurio turtas siekė 239,4 mlrd. JAV
dolerių, buvo ketvirtas turtingiausias žmogus pasaulyje.
2024 m. balandžio pradžioje ši suma dar siekė 1 234 321 194 mlrd. JAV dolerių.
Jo turto augimas pirmiausia susijęs su didžiulėmis investicijomis į debesų infrastruktūrą ir dirbtinio intelekto programas.
Taigi vien 2025 m. „Amazon“ akcijų apyvarta išaugo iki 51,24 mlrd. JAV dolerių.
Tai yra 26 % daugiau nei praėjusiais metais.
„Amazon Web Services“ (AWS), turėdama duomenų centrus visame pasaulyje, valdo netgi
didžiausią pasaulinę debesų infrastruktūrą.
Šia paslauga naudojasi ne tik didelės įmonės.
Net ir slaptosios tarnybos naudojasi debesų kompiuterija, kad šnipinėjimo tikslais
pasinaudotų duomenų analize ir dirbtiniu intelektu.
„Amazon“ paskelbė, kad 2026 m. investuos apie 200 mlrd. JAV dolerių į dirbtinį intelektą,
debesų kompiuteriją, robotiką ir palydovus.
Tokiu būdu Jeffas Bezosas su „Amazon“ pozicionuoja save kaip nepakeičiamą pasaulinės dirbtinio intelekto
revoliucijos ramstį – arba, tiksliau sakant, – kaip pasaulinio masto skaitmeninio pavergimo veikėją.
Išvada iki šio momento:
Technologijų milijardieriai investuoja milžiniškas sumas į dirbtinį intelektą ir taip gauna
milžiniškus pelnus, o paprasti žmonės vis labiau skursta.
Tačiau gyventojai nėra visiškai nekalti dėl šio skurdo, nes daugelis naudojasi dirbtiniu intelektu –
dažnai dėl patogumo – ir taip patys tampa nereikalingi.
Kuriant pasaulinę skaitmeninę infrastruktūrą, žmonės yra stumiami į nuolatinę priežiūrą ir
priklausomybę, kurių pasekmės kol kas visiškai nenuspėjamos.
Bet koks išeitis, ką daryti?
Pirma, reikia atskleisti visų rūšių dirbtinio intelekto krizės spekuliantus pasaulio visuomenei.
Tam ir yra „Vetopedia“ – nemokama prieštaraujančių nuomonių enciklopedija!
Skyriuje „Pelno iš krizės“ rasite daugybę faktų, įrodančių, kaip pasaulio įvykių užkulisiuose veikiantys
asmenys iš visų pastarųjų metų krizių gavo didžiulį pelną.
Krizės, tiesą sakant, neatsiranda savaime, bet yra sąmoningai surežisuojamos ir jomis pasinaudoja spekuliantai.
Būtent tai turi patekti į pasaulio visuomenės sąmonę.
Jūs taip pat galite prisidėti prie šio atskleidimo proceso, įrašydami žinomus neteisėtus pelnus, gautus
per krizę, svetainėje www.vetopedia.org skiltyje „Krizės pelnai“ ir populiarindami „Vetopedia“.
Labai ačiū!