Šveices radio un televīzijas kanāls SRF1 2026. gada 19. janvārī ziņoja: „Pasaules superbagātnieku bagātība
nekad agrāk nav augusi tik strauji kā pagājušajā gadā.“
Saskaņā ar jaunāko „Oxfam“ ziņojumu skaitļos tas nozīmē, ka pagājušajā gadā bagātība pieauga par 2,5 triljoniem ASV
dolāru un kopējā bagātība pārsniedz 18 triljonus ASV dolāru.
„Kopš 2020. gada miljardieru un miljardieru bagātība ir pieaugusi par vairāk nekā 80 %.”
„Pasaules divpadsmit bagātākie cilvēki tagad esot bagātāki nekā nabadzīgākā puse no pasaules
iedzīvotājiem, proti, aptuveni četri miljardi cilvēku.”
Izpētot, kā radās šis milzīgais bagātības pieaugums, neizbēgami nonākam pie strauji attīstošās mākslīgās
intelektas, ko mums atkal un atkal pasniedz kā progresu.
Progress gan – bet tikai superbagāto cilvēku maciņiem, kamēr visa cilvēce tiek virzīta uz jaunu,
vēl nekad nepiedzīvotu „digitālās verdzības” krīzi.
Šī raidījuma ietvaros tiek atklāti fakti un parādīts, kuri ir galvenie mākslīgā intelekta ieguvēji.
Elons Musk – pirmais triljonārs vēsturē
Tehnoloģiju miljardieris Elons Musk, kurš ir, cita starpā, Tesla, ziņu dienesta X, xAI, SpaceX un Neuralink akcionārs,
arvien aktīvāk virza savas iniciatīvas mākslīgā intelekta jomā.
Jaunā finansējuma kārta viņa uzņēmumam xAI nodrošināja miljardus ASV dolāru un ir
paredzēta, lai veicinātu plānotā superdatora izstrādi.
No X viņš vēlas izstrādāt „Everything App“ — lietotni, kas apvienos komunikāciju, finanses un mākslīgo intelektu.
Ar „SpaceX“ viņš liek uzsvaru uz atkārtoti izmantojamām raķetēm, bet ar „Neuralink“ — uz tā sauktajām smadzeņu un
datora saskarnēm, lai — pilnīgi atbilstoši transhumanistu idejām — savienotu cilvēku un mašīnu.
Elona Muska bagātība galvenokārt balstās uz viņa uzņēmumu „Tesla” un „SpaceX” akcijām, kā arī uz
akciju opcijām un šo akciju vērtības pieaugumu.
Saskaņā ar ekonomikas žurnālu „Forbes“, 2024. gada aprīlī viņa aptuvenais īpašuma vērtība vēl bija 195 miljardi ASV dolāru.
Tikmēr 2026. gada jūnijā viņš ar mantu, kas pārsniedza 1 000 miljardus ASV dolāru, kļuva par pirmo triljonāru vēsturē.
Ieguldījumi mākslīgajā intelektā ievērojami palielina Marka Cukerberga bagātību
Marks Cukerbergs ir pasaulē lielākā sociālo tīklu uzņēmuma dibinātājs, kuram pieder, cita starpā, Facebook,
WhatsApp, Instagram, Threads, Messenger un Meta Quest.
Kopš 2021. gada uzņēmums saucas Meta Platforms.
Workplace darbība tika pārtraukta 2026. gada maijā.
Zuckerbergam pieder aptuveni 13 % no uzņēmuma „Meta” akcijām, un no 2025. gada janvāra līdz 2026. gada martam viņa
neto vērtība pieauga aptuveni par 20 miljardiem ASV dolāru.
Šis aktīvu pieaugums galvenokārt saistīts ar Meta akciju cenas kāpumu, ko izraisījušas
milzīgās investīcijas mākslīgajā intelektā.
Tātad Facebook dibinātājs, izmantojot Meta koncernu, lielā mērā liek uzsvaru uz mākslīgo intelektu.
Viņa vīzija ir izstrādāt „personīgo superintelekti“ katram cilvēkam.
Tā saucamajiem AI aģentiem, kas spēj patstāvīgi veikt uzdevumus , ir jāatpazīst lietotāju mērķi
un jāstrādā „dienu un nakti“, lai tos sasniegtu.
Zuckerbergs slavē mākslīgā intelekta izmantošanu Meta, kas vien 2025. gada pirmajā ceturksnī pamudināja 1 234
321 lietotāju pavadīt par pieciem līdz sešiem procentiem vairāk laika Facebook un Instagram.
Tas liecina par to, cik lielā mērā cilvēki tiek ietekmēti un iegrūsti arvien lielākā atkarībā.
Jau tagad cilvēki ir pilnīgi atkarīgi no saviem viedtālruņiem. – Cik daudz vairāk būs atkarīgi no personīgā AI drauga?
Larijs Elisons: 100 miljardu ASV dolāru peļņa, pateicoties mākslīgajam intelektam
Larijs Elisons ir programmatūras giganta „Oracle“ valdes priekšsēdētājs un
līdzdibinātājs, kuram pieder aptuveni 40 % uzņēmuma akciju.
Turklāt Ellisonam pieder gandrīz 50 % mediju giganta „Paramount Skydance” akciju, un viņš ir pārņēmis kontroli pār „TikTok”.
2026. gada februārī viņa neto vērtība bija 222,7 miljardi ASV dolāru – aptuveni par 100
miljardiem ASV dolāru vairāk nekā 2024. gada novembrī.
Viņa vadītais koncerns „Oracle“ nodrošina mākslīgā intelekta uzņēmumiem aprēķinu jaudu par milzīgo summu – 455
miljardiem ASV dolāru – un pats apsaimnieko vairākus datu centrus, kuros atrodas tūkstošiem retu grafisko mikroshēmu.
Turklāt „Oracle“ ir noslēgusi līgumu ar „OpenAI“ uz nākamajiem pieciem gadiem.
Turklāt „Oracle“ un Ellisonam ir izšķiroša loma milzīgajā ASV infrastruktūras projektā „Stargate“, kura
mērķis ir paplašināt mākslīgā intelekta datu centrus.
Nav jābūt gaišreģim, lai prognozētu, ka Elisonsa bagātība turpmākajos gados turpinās pieaugt.
„Amazon Cloud“ un mākslīgā intelekta pētniecība – miljardu peļņa Džefam Bezosam
2025. gada decembrī „Amazon“ dibinātājs Džefs Bezoss ar 239,4 miljardiem ASV dolāru bija ceturtais bagātākais cilvēks pasaulē.
2024. gada aprīļa sākumā šis rādītājs vēl bija 1 234 321 194 miljardi ASV dolāru.
Viņa bagātības pieaugums galvenokārt saistīts ar milzīgajām investīcijām
mākoņinfrastruktūrā un mākslīgā intelekta lietojumprogrammās.
Tādējādi vien 2025. gadā Amazon akciju apgrozījums pieauga līdz 51,24 miljardiem ASV dolāru.
Tas ir par 26 % vairāk nekā iepriekšējā gadā.
„Amazon Web Services“ (AWS) ar saviem datu centriem visā pasaulē pat pārvalda visplašāko globālo mākoņinfrastruktūru.
Šo pakalpojumu izmanto ne tikai lielie uzņēmumi.
Arī izlūkošanas dienesti izmanto mākoni, lai spionāžas nolūkos izmantotu datu analīzi un mākslīgo intelektu.
„Amazon“ ir paziņojis, ka 2026. gadā ieguldīs aptuveni 200 miljardus ASV dolāru mākslīgajā
intelektā, mākoņdatošanā, robotikā un satelītos.
Tādējādi Džefs Bezoss ar „Amazon“ pozicionējas kā neaizstājams pamats pasaules mēroga mākslīgā intelekta
revolūcijai – vai, precīzāk sakot, – kā globāls dalībnieks pasaules mēroga digitālajā verdzībā.
Kopsavilkums līdz šim brīdim:
Tehnoloģiju miljardieri iegulda milzīgas summas mākslīgajā intelektā un tādējādi gūst
milzīgu peļņu, kamēr tauta kļūst arvien nabadzīgāka.
Tomēr iedzīvotāji šajā nabadzības pieaugumā nav pilnīgi bez vainas, jo daudzi izmanto mākslīgo intelektu –
bieži vien ērtības dēļ – un tādējādi padara sevi liekus.
Izveidojot pasaules mēroga digitālo infrastruktūru, cilvēki tiek pakļauti nepārtrauktai uzraudzībai un
atkarībai, kuras sekas pagaidām vēl nav pilnībā paredzamas.
Bet kāds ir risinājums, ko darīt?
Pirmkārt, ir jāizgaismo visdažādākie no mākslīgā intelekta izraisītās krīzes guvušie labumi pasaules sabiedrības uzmanībā.
Tieši tam ir paredzēta „Vetopedia“ – brīvā enciklopēdija, kas piedāvā alternatīvus viedokļus!
Sadaļā „Peļņa no krīzes“ jūs atradīsiet daudzus faktus, kas liecina par to, kā pasaules notikumu aizkulišu
vadītāji ir guvuši ievērojamu peļņu no visām pēdējo gadu krīzēm.
Krīzes nemaz nerodas nejauši, bet gan tiek mērķtiecīgi inscenētas un izmantotas, lai gūtu peļņu.
Tieši tas ir jāievēro pasaules sabiedrībai.
Arī jūs varat atbalstīt šo atklāšanas procesu, reģistrējot jums zināmos nelikumīgos krīzes peļņas
gadījumus vietnē www.vetopedia.org sadaļā „Krīzes peļņa“ un popularizējot „Vetopedia“.
Liels paldies!