Švicarska radijska in televizijska postaja SRF1 je 19. januarja 2026 poročala: »Premoženje najbogatejših ljudi na
svetu še nikoli ni raslo tako hitro kot v zadnjem letu.«
Po podatkih iz najnovejšega poročila organizacije Oxfam to v številkah pomeni, da se je premoženje v zadnjem letu
povečalo za 2,5 bilijona ameriških dolarjev, skupno premoženje pa znaša več kot 18 bilijonov ameriških dolarjev.
»Od leta 2020 se je premoženje milijarderjev in milijarderjev povečalo za več kot 80 %.«
»Dvanajst najbogatejših ljudi na svetu naj bi imelo zdaj več denarja kot revnejša polovica svetovnega
prebivalstva, torej dobrih štiri milijarde ljudi.«
Če preučimo, kako je prišlo do te ogromne rasti premoženja, neizogibno naletimo na bliskovito napredovanje umetne
inteligence, ki nam jo vedno znova predstavljajo kot napredek.
Napredek, seveda – a le za denarnice najbogatejših, medtem ko se celotno človeštvo bliža novi,
še nikoli videni krizi »digitalnega suženjstva«.
Ta oddaja razkriva ozadje in pokaže, kdo so tisti, ki imajo največje koristi od umetne inteligence.
Elon Musk – prvi bilijonar v zgodovini
Tehnološki milijarder Elon Musk, delničar med drugim v podjetjih Tesla, novičarski servis X, xAI, SpaceX in Neuralink,
vse bolj pospešuje svoje pobude na področju umetne inteligence.
Novo kolo financiranja za njegovo podjetje xAI je prineslo milijarde ameriških dolarjev in naj bi
pospešilo razvoj njegovega načrtovanega superračunalnika.
Iz X želi razviti »aplikacijo za vse«, ki naj bi združevala komunikacijo, finance in umetno inteligenco.
S podjetjem SpaceX se osredotoča na ponovno uporabne rakete, s podjetjem Neuralink pa na tako imenovane
vmesnike med možgani in računalnikom, da bi – povsem v duhu transhumanistov – povezal človeka in stroj.
Premoženje Elona Muska temelji predvsem na njegovih deležih v podjetjih Tesla in SpaceX ter na
delniških opcijah in povečanju vrednosti teh deležev.
Po podatkih gospodarskega časopisa »Forbes« je njegovo ocenjeno premoženje aprila 2024 še
vedno znašalo 195 milijard ameriških dolarjev.
Medtem je junija 2026 z premoženjem v višini več kot 1.000 milijard ameriških dolarjev postal prvi bilijonar v zgodovini.
Naložbe v umetno inteligenco so močno povečale premoženje Marka Zuckerberga
Mark Zuckerberg je ustanovitelj največjega podjetja za družbena omrežja na svetu, ki med drugim vključuje
Facebook, WhatsApp, Instagram, Threads, Messenger in Meta Quest.
Od leta 2021 se podjetje imenuje Meta Platforms.
Workplace je bil ukinjen maja 2026.
Zuckerberg ima v lasti približno 13 % deležev v podjetju Meta, njegovo premoženje pa se je od januarja 2025 do marca
2026 povečalo za približno 20 milijard ameriških dolarjev.
To povečanje premoženja je mogoče pripisati predvsem rasti tečaja delnice Meta zaradi obsežnih naložb v umetno inteligenco.
Ustanovitelj Facebooka torej s koncernom Meta močno stavi na umetno inteligenco.
Njegova vizija je razviti »osebno superinteligenco« za vsakega človeka.
Tako imenovani AI-agenti, ki lahko samostojno opravljajo naloge , naj bi prepoznali cilje
uporabnikov in »dan in noč« delali na tem, da jih dosežejo.
Zuckerberg hvali uporabo umetne inteligence v podjetju Meta, kar je samo v prvem četrtletju leta 2025
spodbudilo uporabnikov, da so na Facebooku in Instagramu preživeli za pet do šest odstotkov več časa.
To kaže, kako močno se ljudje podrejajo vplivom in kako jih to potiska v vse večjo odvisnost.
Že zdaj so ljudje popolnoma odvisni od svojih pametnih telefonov. – Koliko bolj pa bi bili
odvisni od osebnega prijatelja z umetno inteligenco?
Larry Ellison: 100 milijard ameriških dolarjev dobička z umetno inteligenco
Larry Ellison je predsednik in soustanovitelj programske velikanke Oracle, katere približno 40 % je v njegovi lasti.
Ellison je poleg tega lastnik skoraj 50 % medijskega velikana Paramount Skydance in je prevzel nadzor nad TikTokom.
Februarja 2026 je njegovo premoženje znašalo 222,7 milijarde ameriških dolarjev – približno 100
milijard ameriških dolarjev več kot novembra 2024.
Njegova korporacija Oracle podjetjem s področja umetne inteligence zagotavlja računsko zmogljivost v vrednosti
kar 455 milijard ameriških dolarjev, sama pa upravlja več podatkovnih centrov s tisoči redkih grafičnih čipov.
Oracle ima poleg tega sklenjeno pogodbo z OpenAI za naslednjih pet let.
Poleg tega imata Oracle in Ellison ključno vlogo v ogromnem ameriškem infrastrukturni projektu Stargate, katerega
cilj je razširitev podatkovnih centrov za umetno inteligenco.
Ni treba biti jasnovidec, da bi lahko napovedali, da se bo Ellisonovo premoženje v prihodnjih letih še naprej povečevalo.
Amazon Cloud in raziskave na področju umetne inteligence – dobiček v višini milijard za Jeffa Bezosa
Decembra 2025 je bil ustanovitelj Amazona Jeff Bezos s 239,4 milijarde ameriških dolarjev četrti najbogatejši človek na svetu.
V začetku aprila 2024 je ta znesek znašal še 194 milijard ameriških dolarjev.
Njegova rast premoženja je v prvi vrsti posledica obsežnih vlaganj v oblačno infrastrukturo in aplikacije umetne inteligence.
Tako se je promet z delnicami Amazona samo v letu 2025 povečal na 51,24 milijarde ameriških dolarjev.
To je 26-odstotno povečanje v primerjavi z lanskim letom.
Amazon Web Services (AWS) s svojimi podatkovnimi centri po vsem svetu upravlja celo
najobsežnejšo globalno infrastrukturo v oblaku.
Te storitve ne uporabljajo le velika podjetja.
Tudi obveščevalne službe uporabljajo oblak, da bi za vohunjenje izkoristile analizo podatkov in umetno inteligenco.
Amazon je napovedal, da bo v letu 2026 vložil približno 200 milijard ameriških dolarjev v umetno
inteligenco, računalništvo v oblaku, robotiko in satelite.
S tem se Jeff Bezos z Amazonom uveljavlja kot nepogrešljiva hrbtenica svetovne revolucije na področju
umetne inteligence – ali, bolje rečeno –, kot globalni akter svetovnega digitalnega suženjstva.
Sklep do sedaj:
Tehnološki milijarderji vlagajo ogromne vsote v umetno inteligenco in s tem ustvarjajo ogromne dobičke, medtem ko ljudstvo revne.
Vendar pa prebivalstvo pri tem osiromašenju ni povsem brez krivde, saj mnogi uporabljajo umetno inteligenco –
pogosto zaradi udobja – in se s tem sami naredijo odvečne.
Z vzpostavitvijo svetovne digitalne infrastrukture se ljudje potiskajo v neprekinjeno nadzorovanje in
odvisnost, katerih posledice so še popolnoma nepredvidljive.
Toda kakšen je izhod, kaj naj storimo?
Po eni strani je treba vse vrste tistih, ki izkoriščajo krize na področju umetne inteligence, izpostaviti svetovni javnosti.
Za to obstaja »Vetopedia« – prosta enciklopedija nasprotnih mnenj!
V rubriki »Krizni dobiček« boste našli številna dejstva, ki dokazujejo, kako so tisti, ki v ozadju vodijo svetovne
dogodke, iz vseh kriz preteklih let iztržili ogromen dobiček.
Krize namreč ne nastanejo naključno, temveč so namerno inscenirane in jih izkoriščajo tisti, ki imajo od tega korist.
Prav to mora postati jasno svetovni javnosti.
Tudi vi lahko podprete ta proces razkrivanja tako, da neupravičene dobičke iz krize, za katere ste izvedeli,
vnesete na spletno stran www.vetopedia.org v rubriki »Krisenprofite« ter tako, da širite zavest o »Vetopedii«.
Najlepša hvala!