Tieteelliset katsausartikkelit (ns. systemaattiset katsaukset) pidetään näyttöön perustuvan lääketieteen kultaisena standardina.
Niitä käytetään usein lähteenä, kun halutaan saada yleiskuva lääketuotteiden, kuten
rokotteiden, tehokkuutta koskevan tutkimuksen nykytilasta.
Myös pysyvä rokotuskomissio (STIKO), jonka rokotussuosituksia monet pitävät Saksassa määräävinä, hyödyntää
tällaisia katsauksia rokotussuositusten antamisessa.
Äskettäin julkaistu tutkimus on nyt osoittanut, että: Yli 91 % eli yli yhdeksän kymmenestä tällaisesta katsauksesta on
raportointilaadun osalta ”kriittisen alhaisen” luotettavuustason luokassa eivätkä ne siten
täytä metodologisen luotettavuuden standardeja.
Tutkimuksen toteutti nimenomaan RKI, jonka alaisuudessa STIKO toimii.
Tunteeko RKI tällä hetkellä tarvetta ottaa kriittisen kannan STIKO:ta ja sen rokotussuosituksia
kohtaan kohdistuvan kasvavan kritiikin vuoksi?
ÄFI:n hallituksen tiedottaja, lääketieteen tohtori Alexander Konietzky, selittää:
”STIKO perustaa rokotussuosituksensa aina tieteelliseen näyttöön, kun on kyse rokotteiden tehokkuudesta ja turvallisuudesta.”
RKI:n ja WHO:n nyt esittelemä tutkimus osoittaa päinvastaista:
Suurimman osan rokotustutkimuksista heikko luotettavuus on ristiriidassa tämän vaatimuksen
kanssa – johon yleisöllä kuitenkin on oikeus.
Rokotussuositusten on perustuttava vahvimpaan näyttöön.
Loppujen lopuksi rokotuksissa on kyse aineiden ennaltaehkäisevästä antamisesta terveille ihmisille (…).
”Kaikki STIKO:n rokotussuositukset, jotka perustuvat yksinomaan sen omiin arviointimenetelmiin, olisivat
hylätty nykyisen tutkimuksen kriteerien mukaan. Ne kaikki on siksi syytä tarkistaa.”
Kla.TV – maailman suurin uutiskanava sorretuille vastalauseille.