Evropská unie od roku 2021 prosazuje plány na zavedení registru majetku v EU, jehož důsledky
jsou dalekosáhlejší, než se na první pohled zdá.
V podstatě jde o vytvoření centrální databáze, do níž budou zaznamenávány majetkové hodnoty občanů EU.
Pozornost se zde nezaměřuje pouze na likvidní prostředky na bankovních účtech, ale uvažuje se také o
zahrnutí nemovitostí, podílů ve společnostech, kryptoměn, uměleckých děl a dalších majetkových položek.
Oficiálně má tento registr sloužit k boji proti praní špinavých peněz a financování terorismu.
Kritici naopak varují před masivním zásahem do soukromí občanů a před značným rizikem zneužití. A to oprávněně!
Shromážděné údaje by totiž mohly být využity i k jiným účelům, například k takzvanému „vyrovnání zátěže“.
K vyrovnání zátěže došlo v Německu již po druhé světové válce.
Ten byl zaveden v roce 1949 pro oběti a invalidy druhé světové války.
Příslušný zákon umožňoval spolkové vládě vybírat nucené odvody až po nucené hypotéky po dobu 30 let.
Za vlády kancléře Friedricha Merze německý státní dluh prudce vzrostl.
I další členské státy EU, jako například Řecko nebo Itálie, jsou silně zadlužené.
Za účelem vyřešení tohoto problému se v politice i médiích opakovaně diskutuje o vyrovnání zátěže.
To by znamenalo, že stát sahá na majetek svých občanů – tedy je vyvlastňuje.
Bývalý německý vicekancléř Sigmar Gabriel se již během koronakrize vyslovil pro takové vyrovnání zátěže.
Sigmar Gabriel není jen jedním z mnoha.
Je předsedou organizace Atlantik-Brücke.
Tuto organizaci založil v roce 1952 John McCloy, důvěrník Rockefellera, který jako klíčová osobnost
vysokých stupňů zednářství disponoval rozsáhlou sítí kontaktů a měl obrovský vliv.
Cílem organizace Atlantik-Brücke je zjevně řídit německou politiku v souladu s principy
jejích zakladatelů z řad vysokého stupně zednářství.
V rámci organizace Atlantik-Brücke je propojeno 800 předních osobností z bankovnictví a
finančnictví, hospodářství, politiky a médií.
I Friedrich Merz již byl předsedou organizace Atlantik-Brücke.
Je pozoruhodné, že šéfredakce předních médií čítají přibližně 100 členů, což jejich
názorům propůjčuje obrovský vliv na veřejné mínění.
Pokud tedy předseda organizace Atlantik-Brücke přichází s návrhem na vyrovnání zátěže, je to jasný náznak
toho, jaká agenda se plánuje v zákulisí těchto kruhů.
Pro další informace si poté prohlédněte také pořad: Jak je Německo ovládáno zvenčí – Atlantik-Brücke.
I politička Strany zelených Katrin Göring-Eckardt byla v minulosti členkou organizace Atlantik-Brücke.
Již požádala o vypracování posudku týkajícího se vyrovnání nákladů – zde označovaného jako „jednorázový majetkový příspěvek“.
Ona a další kolegové ze strany Zelených se v roce 2022 vyslovili pro takové vyrovnání zátěže s ohledem na
výdaje související s pandemií koronaviru a následné náklady spojené s válkou na Ukrajině.
Je tedy možné, že právě v rámci EU, která je od občanů poněkud vzdálenější a není tak silně v centru pozornosti veřejnosti, se
nyní připravují základy pro zavedení takových majetkových daní?
Jaký je však aktuální stav, pokud jde o registr majetku EU?
V roce 2021 zadala Evropská komise studii proveditelnosti, která byla dokončena v roce 2024.
Dosud neexistuje žádný právní předpis, který by upravoval zřízení takového majetkového registru.
EU zatím popírá, že by se něco takového plánovalo.
Zavedení takového registru by bylo také velmi nepopulární.
Neměli bychom se však nechat oklamat a měli bychom zůstat ostražití.
V květnu 2024 totiž Rada EU na návrh Evropské komise přijala směrnici, která členským státům ukládá
povinnost zřídit centrální registry bankovních účtů.
Tyto údaje mají zahrnovat všechny osoby, které u bank vedou nebo spravují depozitní účty,
účty s kryptoměnami a bezpečnostní schránky.
Další směrnice počítá se systémem propojení těchto registrů bankovních účtů, který bude provozovat
Evropská komise, aby bylo možné získávat informace od bank.
Mají být rovněž zřízeny centrální katastry nemovitostí a centrální registry vlastníků podniků, k nimž
budou mít přístup orgány všech členských států EU.
Závěr: Zdá se, že Evropská komise klamá své občany.
Zatímco předstírá, že nechce dále prosazovat plány na zavedení registru majetku, v pozadí se tahají nitky tak, aby bylo
možné potřebné informace získat přece jen oklikou přes banky.
Až budou tyto bankovní registry plně vybudovány, vytvoří tak vlastně skrytý majetkový registr.
Je pochybné, zda Evropské komisi jde v této věci skutečně pouze o boj proti praní špinavých peněz a financování terorismu.