Az Európai Unió 2021 óta előmozdítja az uniós vagyonnyilvántartás létrehozására irányuló terveket, amelyek következményei
messzebb hatnak, mint amilyennek első pillantásra tűnnek.
Lényegében egy központi adatbázis létrehozásáról van szó, amelyben az uniós polgárok vagyonát kívánják nyilvántartásba venni.
Itt nem csupán a bankszámlákon lévő likvid eszközökre helyezik a hangsúlyt, hanem az ingatlanok, vállalati
részesedések, kriptovaluták, műalkotások és egyéb vagyontárgyak nyilvántartásba vételét is fontolgatják.
Hivatalosan a nyilvántartás célja a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának leküzdése.
A kritikusok viszont a polgárok magánéletébe való súlyos beavatkozás és a visszaélések jelentős
kockázata miatt figyelmeztetnek. És joggal teszik!
Mivel az összegyűjtött adatok más célokra is felhasználhatók, például az úgynevezett „terhek kiegyenlítésére”.
Németországban már a második világháború után is létezett terhek kiegyenlítése.
Ezt 1949-ben vezették be a második világháború áldozatainak és sérültjeinek tiszteletére.
A vonatkozó törvény lehetővé tette a szövetségi kormány számára, hogy 30 éves időtartamra
kényszeradókat, sőt kényszerjelzálogokat is kivetessen.
Friedrich Merz kancellár idején az államadósság robbanásszerűen megnőtt.
Más EU-tagállamok, például Görögország vagy Olaszország is súlyosan eladósodottak.
Ennek a problémának a megoldása érdekében a politikában és a médiában folyamatosan vita folyik a terhek kiegyenlítéséről.
Ez azt jelentené, hogy az állam hozzáférne polgárai vagyonához – vagyis kisajátítaná azt.
Sigmar Gabriel, Németország korábbi alkancellárja már a koronavírus-válság idején is
kiállt egy ilyen terhek megosztása mellett.
Sigmar Gabriel nem csupán egy a sok közül.
Ő az Atlantik-Brücke elnöke.
Ezt 1952-ben John McCloy alapította, aki a Rockefeller-család bizalmasa volt, a magas rangú szabadkőművesség
kulcsfigurájaként kiváló kapcsolati hálózattal rendelkezett, és hatalmas befolyással bírt.
Az Atlantik-Brücke célja nyilvánvalóan az, hogy a német politikát szorosan az alapítói – a magas
rangú szabadkőművesek – irányelvei szerint vezesse.
Az Atlantik-Brücke hálózatban 800 vezető személyiség működik együtt a banki és pénzügyi
szektor, a gazdaság, a politika és a média területéről.
Friedrich Merz is volt már az Atlantik-Brücke elnöke.
Szembetűnő, hogy a vezető médiumok főszerkesztőségei mintegy 100 tagot számlálnak, ami elképesztő közvélemény-formáló
erőt kölcsönöz az általuk képviselt elképzeléseknek.
Ha tehát az Atlantik-Brücke elnöke felveti a terhek kiegyenlítésének kérdését, az jó jelzés arra, hogy
milyen tervek készülnek ezeknek a köröknek a háttérben.
A téma mélyebb megismerése érdekében nézze meg a következő műsort is: Hogyan irányítják
Németországot külföldről – Az Atlantik-Brücke.
Katrin Göring-Eckardt, a Zöldek politikusa is korábban tagja volt az Atlantik-Brücke szervezetnek.
Már benyújtott egy szakvélemény iránti kérelmet a terhek kiegyenlítéséről – amelyet itt „egyszeri vagyonadónak” neveznek.
Ő és a Zöldek további pártbeli kollégái 2022-ben kiálltak egy ilyen terhek kiegyenlítése mellett a
koronavírus-járvány miatti kiadások és az ukrajnai háború következményei miatti terhek tekintetében.
Lehetséges tehát, hogy az EU-n keresztül – amely valamivel távolabb áll a polgároktól, és nem áll annyira a
közfigyelem középpontjában – most készülnek el az alapok ahhoz, hogy ilyen vagyonadókat lehessen kivetni?
Mi a jelenlegi helyzet az EU vagyonnyilvántartásával kapcsolatban?
2021-ben az Európai Bizottság megbízást adott egy megvalósíthatósági tanulmány
elkészítésére, amely 2024-ben készült el.
Eddig még nem született jogszabály egy ilyen vagyonnyilvántartás létrehozásáról.
Az EU eddig tagadja, hogy ilyen terv lenne.
Egy ilyen nyilvántartás bevezetése szintén nagyon népszerűtlen lenne.
Ugyanakkor nem szabad megtéveszteni magunkat, és ébernek kell maradnunk.
Mivel 2024 májusában az EU Tanácsa az Európai Bizottság javaslatára elfogadott egy irányelvet, amely
előírja a tagállamok számára, hogy központi bankszámla-nyilvántartásokat hozzanak létre.
Ezeknek minden olyan személyt fel kell tüntetniük, aki bankoknál letéti számlákat,
kriptovaluta-számlákat és széfeket tart fenn vagy ellenőriz.
Egy másik irányelv az Európai Bizottság által működtetett, ezeket a bankszámla-nyilvántartásokat összekötő hálózatot ír
elő, amelynek segítségével hozzá lehet férni a bankok adataihoz.
Emellett központi ingatlan-nyilvántartásokat és a vállalatok tulajdonosaira vonatkozó központi
nyilvántartásokat is létre kell hozni, amelyekhez az összes uniós tagállam hatóságai hozzáférhetnek.
Következtetés: Úgy tűnik, az Európai Bizottság megtéveszti polgárait.
Miközben úgy tesz, mintha nem akarná tovább folytatni a vagyonnyilvántartásra vonatkozó terveket, a
háttérben úgy szövik a szálakat, hogy a bankok útján végül mégis megszerezhessék a szükséges információkat.
Amikor ezek a banki nyilvántartások teljesen kiépülnek, így tulajdonképpen egy
vagyonnyilvántartást hoznak létre a hátsó ajtón keresztül.
Kétséges, hogy az Európai Bizottságnak ebben a kérdésben valóban csak a pénzmosás és a
terrorizmus finanszírozásának leküzdése a célja.