Evropska unija že od leta 2021 pospešuje načrte za vzpostavitev registra premoženja EU, katerega
posledice so daljnosežnejše, kot se zdi na prvi pogled.
V bistvu gre za vzpostavitev centralne baze podatkov, v kateri naj bi se evidentirala premoženja državljanov EU.
Pri tem niso v središču pozornosti le likvidna sredstva na bančnih računih, temveč se razmišlja tudi o
vključitvi nepremičnin, deležev v podjetjih, kriptovalut, umetniških del in drugih premoženjskih predmetov.
Uradno naj bi register služil boju proti pranju denarja in financiranju terorizma.
Kritiki pa opozarjajo na množičen poseg v zasebnost državljanov in veliko možnost zlorabe. In to upravičeno!
Zbrani podatki bi se namreč lahko uporabili tudi za druge namene, na primer za tako imenovano »porazdelitev obremenitev«.
V Nemčiji je izravnava bremen obstajala že po 2. svetovni vojni.
Ta je bil uvedena leta 1949 v spomin na žrtve in poškodovane v drugi svetovni vojni.
Zadevni zakon je zvezni vladi omogočil pobiranje prisilnih dajatev, vključno s prisilnimi hipotekami, v obdobju 30 let.
Pod vodstvom kanclerja Friedricha Merza se je nemški javni dolg eksplozivno povečal.
Tudi druge države EU, kot sta Grčija ali Italija, so močno zadolžene.
Da bi rešili ta problem, se v politiki in medijih vedno znova razpravlja o porazdelitvi bremen.
To bi pomenilo, da bi država posegla v premoženje svojih državljanov – torej jih razlastila.
Nekdanji nemški podkancler Sigmar Gabriel se je že med koronakrizo izrekel za takšno porazdelitev bremena.
Sigmar Gabriel ni le eden od mnogih.
Je predsednik združenja Atlantik-Brücke.
To organizacijo je leta 1952 ustanovil John McCloy, Rockefellerjev zaupnik, ki je bil kot ključna osebnost visokega
reda prostozidarstva odlično povezan in je imel ogromen vpliv.
Cilj organizacije Atlantik-Brücke je očitno, da nemško politiko tesno usmerja v skladu z načeli
njenih ustanoviteljev iz visokega reda prostozidarstva.
V združenju Atlantik-Brücke je povezanih 800 vodilnih osebnosti iz bančništva in finančnega
sektorja, gospodarstva, politike ter medijev.
Tudi Friedrich Merz je bil že predsednik organizacije Atlantik-Brücke.
Očitno je, da uredništva vodilnih medijev štejejo približno 100 članov, kar njihovim idejam daje ogromen vpliv na javno mnenje.
Če torej predsednik organizacije Atlantik-Brücke omenja izravnavo bremen, je to jasen namig,
kakšna agenda se načrtuje v zakulisju teh krogov.
Za dodatne informacije si oglejte tudi oddajo: Kako Nemčijo vodijo iz tujine – Atlantik-Brücke.
Tudi političarka stranke Zelenih Katrin Göring-Eckardt je bila nekoč članica organizacije Atlantik-Brücke.
Že je zaprosila za strokovno mnenje o izravnavi bremen – ki se tu imenuje »enkratni premoženjski prispevek«.
Ona in drugi strankarski kolegi iz stranke Zelenih so se leta 2022 izrekli za takšno porazdelitev bremen v zvezi z izdatki
zaradi pandemije koronavirusa in posledicami vojne v Ukrajini.
Ali je torej mogoče, da se prek EU, ki je nekoliko bolj oddaljena od državljanov in ni tako močno v središču javnega zanimanja,
zdaj pripravljajo temelji za uvedbo takšnih davkov na premoženje?
Kakšno je trenutno stanje v zvezi z registrom premoženja EU?
Leta 2021 je Evropska komisija naročila študijo izvedljivosti, ki je bila zaključena leta 2024.
Do sedaj še ni bil sprejet noben pravni akt o uvedbi takšnega registra premoženja.
EU doslej zanika, da bi bilo to načrtovano.
Uvedba takšnega registra bi bila tudi zelo nepriljubljena.
Vendar se ne smemo pustiti zavesti in moramo ostati pazljivi.
V maju 2024 je namreč Svet EU na predlog Evropske komisije sprejel direktivo, ki državam članicam
nalaga vzpostavitev centralnih registrov bančnih računov.
Ti naj bi zajemali vse osebe, ki imajo pri bankah depozitne račune, račune za kriptovalute in sefe ali jih upravljajo.
Še ena direktiva predvideva sistem povezovanja teh registrov bančnih računov, ki ga bo upravljala Evropska
komisija, tako da bo mogoče pridobivati podatke od bank.
Prav tako naj bi se vzpostavili centralni nepremičninski registri in centralni registri lastnikov podjetij, do
katerih bodo imele dostop pristojne službe vseh držav članic EU.
Sklep: Zdi se, da Evropska komisija zavaja svoje državljane.
Medtem ko se pretvarja, da ne namerava nadaljevati z načrti za vzpostavitev registra premoženja, se v ozadju spletajo niti tako,
da bo mogoče potrebne informacije vendarle pridobiti prek bank.
Ko bodo ti bančni registri v celoti vzpostavljeni, bodo tako prek stranskega vhoda tvorili register premoženja.
Dvomljivo je, da gre Evropski komisiji pri tem zgolj za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma.