„Ordo ab Chao“ – v překladu „pořádek z chaosu“ – zní motto zednářského systému vysokých stupňů
„Starého a přijatého skotského ritu“, zkráceně AASR.
Označení „skotský“ neodkazuje na geografický původ tohoto obřadu, který vznikl v 18. století především ve Francii.
AASR patří k nejvlivnějším systémům zednářství s vysokými stupni na celém světě.
Americký důstojník z období občanské války a spisovatel Albert Pike byl po dobu 32 let, až do své smrti
v roce 1891, „svrchovaným velitelem“ jižní jurisdikce AASR.
Zpět k heslu AASR – „Pořádek z chaosu“.
Představa, že chaos je záměrně vyvoláván za účelem nastolení nového světového řádu, pochází podle
YouTube, ChatGPT a dalších zdrojů z konspiračních teorií.
Toto motto symbolicky vyjadřuje myšlenku, že člověk se z nevědomosti a chaosu dostává k většímu vnitřnímu řádu.
Někteří odborníci, kteří pozorně sledují světové dění v oblasti geopolitiky, ekonomiky
a sociální politiky, docházejí k jinému závěru.
Mezi ně patří například německý finanční expert a autor Ernst Wolff a německý politolog, redaktor a autor Peter Orzechowski.
Ve své knize „Chaos“, která vyšla v roce 2024, odhaluje Orzechowski na znepokojivých příkladech hlavní plán mocenské elity,
jak bude vyvolávat chaos a jaký je její konečný cíl.
Orzechowski uvádí čtyři příklady toho, jak se chaos vytváří jako prostředek k dosažení cíle:
1. Války a geopolitické konflikty se vyostřují
2. Dojde k narušení zásobování potravinami a energií
3. Masová imigrace do Evropy je dále prosazována.
4. Myšlení lidí je zmatené.
Orzechowski to ve své knize shrnuje následovně.
Citát: „Chaos má otřást světem v jeho základech.“
Záludný plán, který za tím stojí: Když se vše vymkne z rukou, zcela vyděšení občané si nepřejí
nic jiného, než aby konečně někdo znovu nastolil pořádek.
„Lidé jsou pak ochotni podřídit se každému příkazu údajného zachránce.“
Následující pořad se na příkladu tří aktuálních ohnisek napětí – Írán/ Blízký východ, Čína/ Tchaj-wan a Ukrajina/ Rusko
– zabývá tím, do jaké míry se Orzechovského teze potvrzuje:
Lze určité události interpretovat jako „uměle vyvolaný chaos“ a komu to přináší prospěch?
1. Ohnisko krize: Íránská válka 2026 – Blízký východ a Hormuzský průliv
Pod záminkou, že chtějí zabránit Íránu ve vývoji jaderných zbraní, zahájily 28. února 2026 Izrael a USA útoky na Írán.
Od té doby se střídají útoky na íránské cíle, íránské odvetné údery proti Izraeli a americkým
vojenským zařízením na Blízkém východě a dočasná příměří.
Je třeba poznamenat následující:
• Americký prezident Donald Trump se svými protichůdnými výroky a činy opět ukazuje jako ztělesnění
politického chaosu, jaké málokterý jiný politik představuje.
Jednou řekne „doleva“, podruhé „doprava“:
Zatímco na jedné straně hovoří o konci války, na druhé straně oznamuje další útoky.
• Válka s Íránem je kombinací tradičního a psychologického vedení války (PsyOps).
Oba prvky – teror, respektive válečné akce s použitím zbraní, i jakákoli válečná rétorika – společně
přispívají k tomu, aby obyvatelstvo žilo v „strachu a hrůze“.
Tento jev se také označuje jako „strategie napětí“ a popisuje zneužití teroristických či jiných událostí
k šíření strachu a vyvolávání nejistoty mezi vlastním obyvatelstvem.
V kriminologické wiki se dále uvádí: „Strategie napětí může navíc sloužit k ospravedlnění represivních opatření a zásahů
státu tím, že posiluje touhu obyvatelstva po státním zásahu.“
Nebo, opět slovy Orzechowského: „Když se všechno vymkne z rukou, zcela vyděšení občané si nic nepřejí víc,
než aby konečně někdo zase nastolil pořádek.“
• Média, která jsou podřízena jednotné linii, jsou plná varování, že válka s Íránem by se mohla rozšířit do států
Perského zálivu nebo dokonce eskalovat v mezinárodní konflikt.
Tak lze nakonec ospravedlnit jakékoli opatření, jakékoli vojenské zbrojení a jakoukoli
vojenskou akci – nebo uzavření Hormuzského průlivu.
Uzavření Hormuzského průlivu a hrozící chaos
Íránský politický analytik Seyed Mohammad Marandi, který se narodil v USA, varoval v rozhovoru ze dne 23. července 2026
před dramatickým vyhrocením konfliktu mezi USA a Íránem.
Hormuzský průliv, strategická úžina mezi Perským zálivem a Ománským zálivem, je přitom neuralgickým bodem eskalace.
Článek na finančním a zpravodajském webu „ZeroHedge“ to shrnul následovně:
„Hormuzský průliv je obzvláště nebezpečný, protože proměňuje regionální vojenskou konfrontaci v globální ekonomický problém.“
„Vodní cesta je klíčovou trasou pro přepravu energie, což znamená, že jakékoli delší narušení se dotkne
nejen válčících zemí, ale i vlád, průmyslových odvětví a spotřebitelů vzdálených tisíce kilometrů.“
Analytici předpovídali celosvětový deficit ropy ve výši přibližně 1,5 milionu barelů denně.
Bývalý analytik CIA Larry C. Johnson jde dokonce ještě dál a hovoří o „globálním inflačním šoku“:
„Zatímco světové trhy nadále upírají pozornost na ropu přepravovanou touto úžinou, přehlížejí dalekosáhlé
důsledky zastavení dodávek helia, síry a močoviny.“
„Světová ekonomika již pociťuje důsledky snížené nabídky těchto surovin a svět čeká globální inflační šok.“
Stejný názor zastává i německý finanční expert a autor Ernst Wolff.
Odhaduje, že do vyčerpání strategických zásob ropy a zemního plynu zbývají týdny, možná ještě jeden až dva měsíce.
Dojde k hospodářským kolapsům.
Domnívá se, že pak znovu vypukne válka a dojde k celosvětovému energetickému šoku.
Wolff počítá „s opravdu prudkým nárůstem inflace“.
Hrozí další chaos v důsledku hladomoru a z něj vyplývající nové migrační krize. Ernst Wolff:
„Přičemž energetický šok je jen šokem.
Tento podzim nás čeká ještě druhý šok, který bude ještě mnohem horší.
„A to je ta obrovská hladomorná katastrofa, která hrozí především v Africe kvůli tomu,
že přes Hormuzský průliv již nelze přepravovat hnojiva, a ceny hnojiv proto vyletěly do závratných výšek.“
Na otázku, zda počítá s hladomorem v Evropě, Wolff odpověděl:
„Ne s hladomorem, ale s novou migrační krizí.“
Takže je naprosto, naprosto jasné, že když v Africe skutečně lidé hladoví, a to bude všude případ
v Keni, Zambii, v Etiopii, na západě v několika státech.
A postihne to i severoafrické státy; tedy jak Egypt, tak Sýrii na Blízkém východě.
To bude mít dopad na všechno.
To samozřejmě zvýší tlak na Evropu a tím pádem i na lidi tady.
Co pak lidé udělají? Budou požadovat větší bezpečnost.
„Kdo jim zajistí bezpečnost? IT koncerny prostřednictvím sledování a manipulace.“
Průběžný závěr
Dalekosáhlé důsledky uzavření Hormuzského průlivu v důsledku války s Íránem jasně ukazují, že se tato válka rozšiřuje na globální
ekonomický problém a postihuje spotřebitele po celém světě.
Zdá se, že dopady války se zaměřují spíše než na státy na spotřebitele po celém světě, na široké masy a střední třídu.
Článek na nezávislé analytické platformě uncutnews.ch to označuje za „válku o zásobování světa energií“:
„Stále více náznaků naznačuje, že infrastruktura pro ropu a plyn se mezitím stala skutečným bojištěm.“
„Rafinerie, ropovody, vývozní terminály, tankery a dvě nejdůležitější námořní úzká místa na světě – Hormuzský průliv
a průliv Bab el-Mandeb – se stále více stávají středobodem vojenského plánování všech stran konfliktu.“
Skutečné nebezpečí spočívá v možnosti, že by mohlo dojít k eskalaci několika krizových ohnisek současně: Hormuz,
Bab el-Mandeb, saúdská ropná pole, katarská zařízení na zkapalněný zemní plyn, izraelská plynová pole a americké vojenské základny.
V takovém případě by se z regionální války stal globální energetický a hospodářský šok.
V příspěvku na Telegramu ze dne 1. června to Wolff definoval takto:
„Válka USA a Izraele proti Íránu je ve skutečnosti válkou technologických a finančních gigantů z Wall
Streetu a Silicon Valley proti globální střední třídě.“
„Úmyslné omezování dodávek energie a zvyšování cen energie přivede miliony malých a středních podniků k bankrotu.“
Ernst Wolff a další nezávislí pozorovatelé vycházejí z Orzechowského teorie, podle níž má plánovaný,
kumulativní globální chaos vést ke vzniku nového světového řádu v podobě digitální diktatury a totální kontroly:
• Energetické a jiné krize jsou údajně záměrně vyvolávány, aby se na lidi vyvíjel ještě větší tlak, urychlila se
digitalizace a případně byly nařízeny nové lockdowny.
• CBDC , tj. digitální peníze centrálních bank, mají být zavedeny s cílem umožnit úplnou digitální sledovatelnost peněžních toků.
V článku z února 2024 popsal Ernst Wolff, jak by se tato digitální centrální bankovní měna měla stát programovatelnou:
„V žádném případě bychom se neměli nechat oklamat:
Takové programovatelné peníze znamenají konec veškeré finanční svobody a totální dohled
ze strany státu v podobě centrální banky.
Programovatelné peníze znamenají, že nám lze nejen nařídit, kolik smíme utratit, ale také za co, kdy a kde.
Kromě toho nám mohou kdykoli úplně přerušit přísun peněz nebo nás – podle čínského vzoru – podrobit systému
sociálního úvěru, který nás nutí podřídit se nařízením příslušné vlády – nebo zůstat bez peněz.“
• Dalším důsledkem hospodářských a sociálních krizí bude, že postižení budou požadovat univerzální základní příjem.
Podle Wolffa by měl být vydávaný pouze ve formě CBDC.
Ernst Wolff to shrnuje takto:
„Hormuzský průliv je uzavřen – a americké zásoby ropy se vyčerpají během několika týdnů.“
To, co politika a média prezentují jako mírový proces, je ve skutečnosti záměrně vyvolaný energetický šok:
„Jako nástroj k zavedení programovatelné měny, k dosažení naprosté kontroly a k vybudování
digitální diktatury, která zastíní všechny diktatury v historii.“
V následujícím textu se stručně zaměříme na další dvě klíčová krizová ohniska.
2. Krizové ohnisko: konflikt mezi Ukrajinou a Ruskem
Jak Kla.TV ukázala v několika pořadech, obyvatelstvo bylo již od dob „studené války“ (1945–1991) mezi USA
a Sovětským svazem neustále udržováno v „napětí“ a „nejistotě“.
To vedlo k opravdovému závodu ve zbrojení – a to i v jaderné oblasti.
Na místo „studené války“ nastoupil trvalý potenciál konfliktů a napětí mezi NATO a Ruskem.
Tuto situaci ještě více podnítilo takzvané rozšíření NATO na východ od roku 1999 a také
protiústavní svržení vlády v Kyjevě v roce 2014.
Nakonec došlo k eskalaci konfliktu, když 24. února 2022 vtrhly ruské jednotky na území Ukrajiny.
Názory na otázku „Kdo je vinen za válku na Ukrajině?“ se značně liší.
Zdá se, že tato otázka spíše vede do slepé uličky.
Zároveň vyvolává kontroverzní debaty a rozděluje společnosti, národy mezi sebou i nezávislé novináře.
Zastánci teorie „Ordo ab Chao“, jako jsou Ernst Wolff, Peter Orzechowski nebo David Icke, vycházejí z toho,
že války i napětí, která mohou eskalovat až k válce, jsou cíleně a strategicky plánována, provokována a zneužívána.
Jde tedy o to, odhalit skutečné válečné štváče i ty, kdo stojí v pozadí a tahají za nitky ozbrojených konfliktů.
Je například známo, že strategické plánování NATO probíhalo již v roce 1939 v rámci Rady pro zahraniční vztahy (CFR).
Zednář 33. stupně Allen W. Dulles vedl v CFR skupinu pro studium války a míru (War and
Peace Studies) – tedy strategické plánování NATO.
Dokument Kla.TV o NATO ukázal, jak NATO na jedné straně podněcuje válečné štvaní, na druhé
straně však slouží také jako odvedení pozornosti.
Celá ta válečná hysterie má odvést pozornost od souběžně probíhajících snah o rozšíření komplexní
digitální kontroly a zavedení nového světového řádu.
Jaké jsou důsledky chaosu vyvolaného válkou na Ukrajině a kam by tento vývoj mohl vést?
Nejviditelnějším důsledkem je, že přípravy na možnou válku probíhají na plné obrátky a ta by mohla vypuknout kdykoli:
• Článek na finančním a zpravodajském webu „ZeroHedge“ ze dne 25. července hovoří o „Evropský projekt remilitarizace“.
„NATO zavázalo své členy k dlouhodobému cíli, a to do roku 2035 vynakládat každoročně 5 % HDP
na obranu a bezpečnostní potřeby související s obranou.“
Zároveň aliance v červenci 2026 oznámila, že evropští spojenci a Kanada již v roce 2025 zvýšili své základní
výdaje na obranu ve srovnání s předchozím rokem téměř o 20 %.“
• Po ruské invazi na Ukrajinu převzala EU prostřednictvím řady legislativních návrhů klíčovou roli
při posilování evropské obranné připravenosti.
Online magazín „Telepolis“ 24. února informoval, že evropský průmysl má být nyní za mnoho miliard
připraven na plánovanou válečnou ekonomiku.
Od 30. prosince 2025 tedy může Brusel zasahovat do civilních dodavatelských řetězců souvisejících se zbrojením,
což se fakticky rovná válečnému hospodářství.
• Německo předložilo na začátku roku 2024 první verzi operačního plánu Německa (OPLAN DEU).
Ten prý představuje „podstatnou vojenskou složku celkové obrany Německa“.
Na stránkách bundeswehr.de (německá armáda) se doslova píše:
„Jedním z klíčových faktorů v plánu OPLAN DEU je závazek Německa vůči alianci, který vyplývá z jeho geostrategické
polohy jakožto uzlového bodu NATO uprostřed Evropy.
„V případě nouze je třeba během šesti měsíců přesunout přes Německo až 800 000 spojeneckých vojáků a vojákyněk
a 200 000 vozidel a (...) zajistit jejich zásobování.“
• Kromě operačního plánu pro Německo došlo také k přeorientování personálních základů obrany
na úrovni spolkových zemí a v rámci aliance.
Novým zákonem o modernizaci vojenské služby, který je v platnosti od 1. ledna 2026, byla znovu
zavedena registrace a lékařské prohlídky mladých lidí.
Zatím se nepředpokládá povinné povolání do služby, v případě změny bezpečnostní situace však může být nařízeno.
• NATO rozšiřuje svou vojenskou logistiku na východním křídle.
Mezi ně patří dopravní koridory, skladovací kapacity a zásobovací systémy, které mají umožnit
rychlejší přesun a zásobování ozbrojených sil.
• Od ruského útoku na Ukrajinu 24. února 2022 opustilo Ukrajinu přibližně sedm milionů lidí a hledalo útočiště v jiných zemích.
Jen v EU získalo status dočasné ochrany více než čtyři miliony lidí.
• Po ruském útoku na Ukrajinu se ukrajinský vývoz obilí dočasně propadl až o 80 %,
poté co byly zablokovány nejdůležitější černomořské přístavy.
Teprve díky alternativním přepravním trasám a dohodě o obilí se podařilo vývoz částečně opět zvýšit.
• Válka na Ukrajině zásadně změnila zásobování Německa plynem.
Desetiletí trvající závislost na ruském plynu dodávaném plynovodem skončila poté, co se dodávky výrazně snížily.
Důsledkem toho byla energetická krize, prudký nárůst cen plynu a přeorientování německé energetické politiky
na alternativní zdroje dodávek a větší bezpečnost zásobování.
Útok na plynovody Nord Stream v září 2022 situaci ještě více zhoršil.
• Válka na Ukrajině značně zatěžuje německé hospodářství.
Energetická krize, rostoucí ceny, problémy v dodavatelských řetězcích a vyšší výrobní náklady
oslabují především průmysl a snižují kupní sílu.
Průběžný závěr
Životní úroveň německého a evropského obyvatelstva se od začátku války na Ukrajině v roce 2022 znatelně změnila.
Pokud by se další krize – například migrační nebo inflační – vyhrotily, nebo by k nim dokonce přibyla
otevřená válka, mohla by se Orzechowského teze potvrdit:
„Když se všechno vymkne z rukou, zcela vyděšení občané si nepřejí nic jiného, než aby konečně někdo znovu nastolil pořádek.“
„Lidé jsou pak ochotni podřídit se každému příkazu domnělého zachránce.“
3. Krizové ohnisko: Tchaj-wan a nebezpečí eskalace napětí mezi USA a Čínou
Ještě krátký pohled na možnou eskalaci situace kolem Tchaj-wanu:
Tento konflikt má zvláštní význam, protože Tchaj-wan by se mohl stát potenciálním ohniskem
přímé konfrontace mezi velmocemi – USA a Čínou.
Taková eskalace by mohla mít dalekosáhlé mezinárodní důsledky, které by mohly vyústit až v globální konflikt.
Čína považuje Tchaj-wan za součást svého území.
Tchaj-wan se považuje za samostatnou demokracii.
USA podporují Tchaj-wan, aniž by jej oficiálně uznávaly jako nezávislý stát.
USA dodávají Tchaj-wanu již desítky let zbraňové systémy a obrannou techniku, včetně protiletadlových systémů,
raket, radarových systémů, lodí a moderních bojových letadel.
Je však třeba si uvědomit, jak píše „ZeroHedge“, že Tchajwanský průliv je nejnebezpečnějším místem,
kde se protínají vojenská síla a globální ekonomika.
Jedná se o druh nebezpečí, které propojuje územní suverenitu, vojenskou rivalitu a technologické základy světové ekonomiky.
V článku ze dne 25. července se doslova píše:
„Zde je patrné, že otázka Tchaj-wanu daleko přesahuje rámec samotného ostrova.“
Jakýkoli větší konflikt by bezprostředně ohrozil jednu z nejvýznamnějších technologických a hospodářských
oblastí světa – s dopady na výrobu polovodičů, námořní obchod, finanční trhy a globální dodavatelské řetězce.
Vojenská krize v Tchajwanském průlivu by proto mohla mít ekonomické důsledky ještě předtím,
než by se konflikt vyvinul v rozsáhlou válku.
„Strategický význam tohoto regionu znamená, že mezinárodní společenství má velký zájem na tom, aby nedošlo
k eskalaci, ale znamená to také, že počet aktérů, kteří mají co ztratit, je mimořádně velký.“
Nelze proto vyloučit, že tchajwanská krize by neměla pouze vojenské důsledky, ale že by také mohla vyvolat rozsáhlé
hospodářské krize, které by zasáhly spotřebitele, široké vrstvy obyvatelstva i malé a střední podniky po celém světě.
To by posloužilo jako živná půda pro to, aby se CBDC a globální základní příjem staly společensky přijatelnějšími.
Podle Wolffa by to znamenalo konec finanční svobody a nastolení světové diktatury.
Chaos a krize jako příležitost
Pokud by se tato teze „Ordo ab Chao“ skutečně potvrdila – k čemuž podle jejích zastánců nasvědčuje mnoho
skutečností –, znamenalo by to, že války nevznikají výhradně náhodně a nemají za cíl vyhlazení lidstva.
Krize jsou považovány za prostředek k tomu, aby se nový globální řád prosadil ve společnosti a aby se jevil jako žádoucí.
Architekti Nového světového řádu se přitom snaží udržovat různé ohniska konfliktů – mezi nimi konflikty
na Ukrajině a s Íránem, jakož i konflikt kolem Tchaj-wanu.
Z krizí, které z toho vyplývají, si pak mohou v závislosti na vývoji vybrat, který mlýnský kámen mají uvést do pohybu.
Ať už jde o hospodářskou, energetickou či migrační krizi, až po otevřenou válku nebo novou údajnou pandemickou krizi –
v závislosti na situaci nasazují příslušnou figurku, aby svého protivníka postupně dostali do slepé uličky.
Z historického hlediska však mohou krize působit i jako katalyzátory společenské transformace.
Během covidové krize začalo více lidí než kdykoli předtím zpochybňovat obecně přijímané názory politiků a médií.
Prohlédli jste princip „Ordo ab Chao“, podle něhož lze krize – jako je údajná pandemická krize – využít k zavádění nových
zákonů a opatření, a to až po celosvětovou zdravotní diktaturu.
Stejný názor zastává i Ernst Wolff.
Ačkoli se podle Wolffa krize budou zhoršovat, vidí v tom také bod obratu.
Na otázku, co mu v této naprosto šílené době ještě dává naději, odpověděl takto:
„Skutečnost, že největší vynálezy lidstva vždy vznikaly v nejtěžších situacích.“
No, já jsem se narodil v Číně.
Znak pro slovo „krize“ se v čínštině skládá ze dvou znaků: na jedné straně „nebezpečí“ a na druhé straně „příležitost“.
A myslím si, že při všech těch nebezpečích, která na nás číhají, musíme také rozpoznat příležitosti, které se nám tím nabízejí.
A myslím si, že se nacházíme na konci velkého vývoje.
Takže se nacházíme na konci systému řízeného penězi.
Nacházíme se v procesu přechodu na systém založený na datech.
A vyvstává otázka: kdo bude tyto údaje nebo data kontrolovat?
Bude to i nadále jen velmi málo lidí, kteří to budou dělat ve svém vlastním zájmu?
Nebo existuje možnost, že bychom tyto údaje zpřístupnili všem lidem a tím vybudovali svět, který bude podstatně krásnější
než vše, co jsme zažili v posledních několika stech letech?
Myslím, že před touto alternativou stojíme.
„A kdo chce dát svému životu smysl, měl by bojovat za tu lepší z těchto dvou možností.“
Pokud se chcete podrobněji zabývat otázkou, jak lze krize využít jako příležitost ke změnám, doporučujeme vám
povzbuzující a inspirativní projev Iva Saska z mezinárodního setkání přátel v roce 2026:
„Královská disciplína duchovního boje“ – Mezinárodní setkání přátel 2026 (s Ivem Sasekem) dne 9. května 2026
Snažím se uniknout z té klece, která mě obklopuje.
Jak jsem se sem dostala?
Jak se odtud dostanu ven?
Tyto ruce chtějí pomáhat, pomáhat tomuto rozvrácenému světu.
Ale něco mě tvrdě zasáhlo a zastavilo to, co jsem chtěla začít.
Mnozí se mi snažili pomoci a dávali mi spoustu rad.
Všechny byly marné.
Zachránila mě jediná věc: ta malá jiskřička pravdy.
Vytáhla mě to z pekla.
Ach, já se nikdy nevzdám, protože světlo proráží noc.
Je jedno, jaká je tma.
I to nejslabší světlo je silnější než ta nejhlubší tma.
Světlo proniká nocí.
Odhalilo to vaši podlou hru.
To, co bylo utajeno, vyjde najevo (na světlo).
Světlo VŽDY proniká nocí.
Velký podvod každý den:
„Je to pro vaše dobro,“ říkají s úsměvem.
Všichni děláme, co si jen řeknou.
Ale nikdy nemají dost.
Jejich nekonečná chamtivost nepolevuje.
Takhle to bude pokračovat, dokud se nepostavíme pravdě čelem.
Oh, jejich čas je u konce, neboť: Světlo proniká nocí!
Je jedno, jaká je tma.
I to nejslabší světlo je silnější než ta nejhlubší tma.
Světlo proniká nocí.
Odhalilo to vaši podlou hru.
To, co bylo utajeno, vyjde najevo.
Světlo VŽDY proniká nocí.
Jsme nezastavitelní, dokud nedosáhneme cíle.
Nevzdáme se.
Světlo bude stále růst.
Noc je bezbranná, protože: Světlo vždy pronikne nocí!
Je jedno, jak je tma.
I to nejslabší světlo je silnější než ta nejhlubší tma.
Světlo vždy proniká nocí.
Odhalilo to vaši podlou hru.
To, co bylo utajeno, vyjde najevo.
Světlo vždy proniká nocí.
I to nejslabší světlo je silnější než ta nejhlubší tma.
Světlo proniká nocí.
To, co bylo utajeno, vyjde najevo.
Světlo navždy rozptýlí noc.