”Ordo ab Chao” – suomeksi ”järjestys kaaoksesta” – on vapaamuurarien korkean asteen järjestelmän ”Vanhan ja
hyväksytyn skotlantilaisen rituaalin” (lyhennettynä AASR) motto.
Termi ”skotlantilainen” ei viittaa rituaalin maantieteelliseen alkuperään, sillä se syntyi 1700-luvulla pääasiassa Ranskassa.
AASR kuuluu maailmanlaajuisesti vapaamuurariuden vaikutusvaltaisimpiin korkean asteen järjestelmiin.
Yhdysvaltain sisällissodan upseeri ja kirjailija Albert Pike toimi 32 vuoden ajan, kuolemaansa vuonna 1891
saakka, AASR:n eteläisen alueen ”ylimmäisenä suurmestarina”.
Takaisin AASR:n mottoon – ”Järjestys kaaoksesta”.
YouTube, ChatGPT ja muut lähteet mukaan oletus, että kaaos aiheutetaan tarkoituksella uuden
maailmanjärjestyksen luomiseksi, juontuu salaliittoteorioista.
Tunnuslause symboloi ajatusta, että ihminen päätyy tietämättömyydestä ja
epäjärjestyksestä suurempaan sisäiseen järjestykseen.
Jotkut asiantuntijat, jotka seuraavat tarkasti maailman geopoliittisia, taloudellisia ja
sosiaalipoliittisia tapahtumia, päätyvät eri johtopäätökseen.
Heihin kuuluvat esimerkiksi saksalainen talousasiantuntija ja kirjailija Ernst Wolff sekä saksalainen
valtiotieteilijä, toimittaja ja kirjailija Peter Orzechowski.
Vuonna 2024 ilmestyneessä kirjassaan – ”Chaos” – Orzechowski paljastaa järkyttävien esimerkkien avulla
valtaeliitin yleissuunnitelman siitä, miten se aikoo aiheuttaa kaaosta ja mikä on sen lopullinen tavoite.
Orzechowski esittää neljä esimerkkiä siitä, miten kaaos luodaan keinona saavuttaa tietty päämäärä:
1. Sotia ja geopoliittisia konflikteja lietsotaan
2. Elintarvike- ja energiatoimitukset häiriintyvät
3. Massamaahanmuuttoa Eurooppaan edistetään edelleen
4. Ihmisten ajattelu sekoittuu
Orzechowski tiivistää asian kirjassaan seuraavasti.
Lainaus: ”Kaaos on tarkoitus ravistella maailmaa sen perustuksista lähtien.”
Tämän takana oleva juonikas suunnitelma: kun kaikki menee sekaisin, täysin kauhistuneet kansalaiset eivät toivo
mitään muuta kuin että joku vihdoin palauttaa järjestyksen.
”Ihmiset ovat silloin valmiita alistumaan tämän oletetun pelastajan jokaiseen käskyyn.”
Seuraavassa ohjelmassa tarkastellaan kolmen ajankohtaisen kriisipesäkkeen – Iran/Lähi-itä, Kiina/Taiwan ja Ukraina/Venäjä
– avulla, missä määrin Orzechowskin teoria pitää paikkansa:
Voidaanko tiettyjä tapahtumia tulkita ”luoduksi kaaokseksi”, ja kuka siitä hyötyy?
1. Kriisipesäke: Iranin sota 2026 – Lähi-itä ja Hormuzin salmi
Väittäen haluavansa estää Irania kehittämästä ydinaseita, Israel ja Yhdysvallat aloittivat
28. helmikuuta 2026 hyökkäyksensä Irania vastaan.
Siitä lähtien iranilaisiin kohteisiin kohdistuvat hyökkäykset, Iranin vastaiskut Israelia ja Yhdysvaltain
sotilaskohteita Lähi-idässä vastaan sekä tilapäiset tulitauot ovat vuorotelleet keskenään.
Tässä yhteydessä on syytä huomata seuraavaa:
• Yhdysvaltain presidentti Donald Trump osoittautuu jälleen kerran ristiriitaisilla lausunnoillaan ja
toimillaan todelliseksi poliittiseksi kaaoshahmoksi, jollaista tuskin kukaan muu poliitikko edustaa.
Toisinaan hän sanoo ”Hü”, toisinaan ”Hott”:
Vaikka hän toisaalta puhuu sodan päättymisestä, hän toisaalta ilmoittaa uusista hyökkäyksistä.
• Iranin sota on sekoitus perinteistä ja psykologista sodankäyntiä (PsyOps).
Molemmat tekijät – terrorismi eli aseelliset sotatoimet sekä kaikenlainen sotaretoriikka – vaikuttavat
yhdessä pitämään väestön ”pelon ja kauhun” vallassa.
Tätä kutsutaan myös ”jännityksen strategiaksi”, ja sillä tarkoitetaan terrorististen tai muiden tapahtumien hyödyntämistä
pelon lietsomiseen ja oman väestön epävarmuuden lisäämiseen.
Kriminologian Wikissä todetaan lisäksi: ”Jännitteen luominen voi lisäksi toimia perusteluna valtion
repressiivisille toimille ja puuttumisille, sillä se vahvistaa väestön halua valtion puuttumiseen.”
Tai, jälleen Orzechowskin sanoin: ”Kun kaikki menee sekaisin, täysin pelästyneet kansalaiset eivät toivo
mitään muuta kuin että joku vihdoin palauttaa järjestyksen.”
• Yhtenäistetyt tiedotusvälineet ovat täynnä varoituksia siitä, että Iranin sota saattaisi laajentua Persianlahden
maihin tai jopa kärjistyä kansainväliseksi konfliktiksi.
Näin voidaan lopulta perustella mikä tahansa toimenpide, mikä tahansa sotilaallinen varustautuminen ja mikä
tahansa sotilaallinen toimi – tai Hormuzin salmen sulkeminen.
Hormuzin salmen sulkeminen ja uhkaava kaaos
Yhdysvalloissa syntynyt iranilainen poliittinen analyytikko Seyed Mohammad Marandi varoitti 23. heinäkuuta 2026
annetussa haastattelussa Yhdysvaltojen ja Iranin välisen konfliktin dramaattisesta kärjistymisestä.
Hormuzin salmi, strateginen merisalmi Persianlahden ja Omaninlahden välissä, on tässä yhteydessä tilanteen kärkipiste.
Talous- ja uutissivusto ”ZeroHedge” tiivisti asian artikkelissaan seuraavasti:
”Hormuzin salmi on erityisen vaarallinen, sillä se muuttaa alueellisen sotilaallisen
yhteenoton globaaliksi talousongelmaksi.”
”Vesiväylä on energiankuljetusten kannalta ratkaisevan tärkeä reitti, mikä tarkoittaa, että jokainen pitkäkestoinen
häiriö vaikuttaa paitsi sodan osapuoliin myös hallituksiin, teollisuuteen ja kuluttajiin tuhansien kilometrien päässä.”
Analyytikot ennustivat maailmanlaajuisen öljypulan olevan noin 1,5 miljoonaa tynnyriä päivässä.
Entinen CIA-analyytikko Larry C. Johnson menee vielä pidemmälle ja puhuu ”maailmanlaajuisesta inflaatioshokista”:
”Vaikka maailmanmarkkinat kiinnittävät edelleen huomiota salmen kautta kuljetettavaan öljyyn, ne jättävät
huomiotta heliumin, rikin ja karbamidin toimitusten keskeytyksen syvälliset vaikutukset.”
”Maailmantalous tuntee jo näiden raaka-aineiden tarjonnan vähenemisen seuraukset, ja maailma
joutuu kokemaan maailmanlaajuisen inflaatiokriisin.”
Saman linjan edustaja on saksalainen talousasiantuntija ja kirjailija Ernst Wolff.
Hän arvioi, että kestää vielä viikkoja, ehkä jopa yhden tai kahden kuukauden, ennen kuin
strategiset öljy- ja kaasuvarastot ovat ehtyneet.
Tulee tapahtumaan talousromahduksia.
Hän uskoo, että sota puhkeaa silloin uudelleen ja että seurauksena on maailmanlaajuinen energiakriisi.
Wolff ennakoi ”todella voimakkaasti kiihtyvää inflaatiota”.
Nälänhätä ja siitä seuraava uusi muuttoliikekriisi uhkaavat aiheuttaa lisää kaaosta. Ernst Wolff:
”Vaikka energiakriisi onkin vain yksi kriisi.”
Tänä syksynä koemme myös toisen järkytyksen, joka tulee olemaan vielä paljon pahempi.
”Ja kyseessä on valtava nälänhätä, joka uhkaa erityisesti Afrikkaa sen vuoksi, että lannoitteita ei voida
enää kuljettaa Hormuzin salmen kautta, minkä vuoksi lannoitteiden hinnat ovat nousseet pilviin.”
Kysyttäessä, odottaako hän nälänhätää Euroopassa, Wolff vastasi:
”Ei nälänhädän, vaan uuden muuttoliikekriisin vuoksi.”
On siis aivan, aivan selvää, että jos Afrikassa ihmiset todellakin kärsivät nälästä – ja näin on Keniassa, Sambiassa,
Etiopiassa sekä useissa länsimaisissa maissa kaikkialla.
Ja tämä tulee vaikuttamaan myös Pohjois-Afrikan maihin; eli silloin sekä Egyptiin että Syyriaan Lähi-idässä.
No, tällä on vaikutuksia kaikkialla.
Tämä tietysti lisää painetta Eurooppaan ja siten myös lisää entisestään paineita täällä asuviin ihmisiin.
Mitä ihmiset sitten tekevät? He vaativat lisää turvallisuutta.
Kuka tarjoaa heille turvallisuutta? IT-konsernit valvonnan ja manipuloinnin avulla.”
Välipäätelmä
Iranin sodan seurauksena tapahtuneen Hormuzin salmen sulkemisen laaja-alaiset seuraukset osoittavat selvästi,
että sota on laajenemassa globaaliksi talousongelmaksi, joka vaikuttaa kuluttajiin ympäri maailmaa.
Sodan vaikutukset näyttävät kohdistuvan vähemmän valtioihin kuin kuluttajiin ympäri
maailmaa, eli suureen yleisöön ja keskiluokkaan.
Eräässä artikkelissa riippumattomalla analyysialustalla uncutnews.ch tätä kutsutaan ”sodaksi maailman energiansaannista”:
”Yhä useammat viitteet viittaavat siihen, että öljy- ja kaasuinfrastruktuuri on muuttunut varsinaiseksi taistelukentäksi.
Jalostamot, putkistot, vientiterminaalit, säiliöalukset sekä maailman kaksi tärkeintä meriliikenteen pullonkaulaa – Hormuzin
salmi ja Bab el-Mandebin salmi – ovat yhä enemmän kaikkien konfliktin osapuolten sotilaallisen suunnittelun keskiössä.”
Todellinen vaara piilee siinä, että useat kriisipesäkkeet saattavat kärjistyä samanaikaisesti: Hormuzin salmi, Bab
el-Mandebin salmi, saudiarabialaiset öljykentät, qatarilaiset LNG-laitokset , israelilaiset
kaasukentät ja yhdysvaltalaiset sotilastukikohdat.
Silloin alueellisesta sodasta tulisi maailmanlaajuinen energia- ja talouskriisi.
Wolff määritteli asian 1. kesäkuuta julkaistussa Telegram-viestissä seuraavasti:
”Yhdysvaltojen ja Israelin sota Irania vastaan on todellisuudessa Wall Streetin ja Piilaakson teknologia- ja
finanssijättien sota globaalia keskiluokkaa vastaan.”
”Tahallinen energian saatavuuden rajoittaminen ja hintojen nostaminen ajavat miljoonia pk-yrityksiä konkurssiin.”
Ernst Wolff ja muut riippumattomat tarkkailijat lähtevät liikkeelle Orzechowskin teesistä, jonka mukaan suunnitellun,
kumulatiivisen globaalin kaaoksen kautta on tarkoitus luoda uusi maailmanjärjestys, joka perustuu
digitaaliseen diktatuuriin ja täydelliseen valvontaan:
• Energia- ja muut kriisit olisi aiheutettu tahallaan, jotta ihmisiin voitaisiin kohdistaa entistä
enemmän painetta, vauhdittaa digitalisaatiota ja mahdollisesti määrätä myös uusia sulkutoimia.
• CBDC:t , eli keskuspankin digitaaliset valuutat, on tarkoitus ottaa käyttöön, jotta rahavirtojen
täydellinen digitaalinen jäljitettävyys olisi mahdollista.
Helmikuussa 2024 julkaistussa artikkelissa Ernst Wolff kuvaili, miten tästä digitaalisesta
keskuspankkirahasta aiotaan tehdä ohjelmoitavaa:
”Meidän kaikkien tulisi ehdottomasti olla harhautumatta:
Tällainen ohjelmoitava raha merkitsee kaiken taloudellisen vapauden loppua ja valtion harjoittamaa
täydellistä valvontaa keskuspankin välityksellä.
Ohjelmoitava raha tarkoittaa sitä, että meille ei voida määrätä pelkästään, kuinka paljon
saamme kuluttaa, vaan myös mihin, milloin ja missä.
Lisäksi rahavirta voidaan milloin tahansa katkaista kokonaan tai meidät voidaan – kiinalaisen mallin mukaisesti – alistaa
sosiaalisen luottojärjestelmän alaisuuteen, joka pakottaa meidät noudattamaan kulloisenkin
hallituksen määräyksiä – tai jäämään ilman rahaa.”
• Taloudellisten ja sosiaalisten kriisien seurauksena kriisistä kärsivät ihmiset tulevat vaatimaan yleistä perustuloa.
Wolffin mukaan se tulisi laskea liikkeeseen ainoastaan CBDC-muodossa.
Ernst Wolff tiivistää asian seuraavasti:
”Hormuzin salmi on suljettu – ja Yhdysvaltojen öljyvarastot ehtyvät muutamassa viikossa.”
Se, mitä politiikka ja tiedotusvälineet esittävät rauhanprosessina, on
todellisuudessa tahallaan aiheutettu energiakriisi:
”Välineenä ohjelmoitavan rahan luomiseen, täydelliseen valvontaan ja sellaisen digitaalisen diktatuurin rakentamiseen,
joka jättää varjoonsa kaikki historian diktatuurit.”
Seuraavassa tarkastellaan lyhyesti kahta muuta keskeistä kriisipesäkettä.
2. Kriisipesäke: Ukrainan ja Venäjän välinen konflikti
Kuten Kla.TV on useissa ohjelmissaan osoittanut, väestöä on pidetty jatkuvasti ”jännityksessä” ja
”epävarmuudessa” jo Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välisen ”kylmän sodan” (1945–1991) ajoista lähtien.
Tämä johti todelliseen kilpavarusteluun – myös ydinaseiden alalla.
”Kylmän sodan” tilalle syntyi jatkuva konfliktien ja jännitteiden mahdollisuus Naton ja Venäjän välille.
Tätä kiihdyttivät entisestään niin sanottu Naton itälaajentuminen vuodesta 1999 lähtien sekä perustuslain
vastainen hallituksen kaataminen Kiovassa vuonna 2014.
Lopulta konflikti kärjistyi, kun venäläiset joukot tunkeutuivat Ukrainaan 24. helmikuuta 2022.
Kysymykseen ”Kuka on syyllinen Ukrainan sotaan?” mielipiteet vaihtelevat suuresti.
Kysymys näyttää johtavan pikemminkin sivuraiteelle.
Samalla se herättää kiistanalaisia keskusteluja ja jakaa yhteiskuntia, kansoja keskenään sekä myös vapaita toimittajia.
”Ordo ab Chao” -teesin kannattajat, kuten Ernst Wolff, Peter Orzechowski tai David Icke, lähtevät siitä, että sodat sekä
jännitteet, jotka voivat kärjistyä jopa sodaksi, suunnitellaan, provosoidaan ja
hyödynnetään tarkoituksellisesti ja strategisesti.
Tämän vuoksi on kyse siitä, että paljastetaan todelliset sodanlietsojat sekä aseellisten
konfliktien taustavoimat ja pääarkkitehdit.
On esimerkiksi tiedossa, että Naton strateginen suunnittelu aloitettiin jo vuonna 1939
Council on Foreign Relations (CFR) -järjestössä.
33. asteen vapaamuurari Allen W. Dulles johti CFR:n War and Peace-Studies -ryhmän
puolustusosastoa – toisin sanoen Naton strategista suunnittelua.
Kla.TV:n NATO-dokumentti osoitti, kuinka NATO toisaalta ruokkii koko sodanlietsoa, mutta toisaalta toimii myös harhautuskeinona.
Koko sotahysterian tarkoituksena on kääntää huomio pois samanaikaisesti käynnissä olevista
pyrkimyksistä laajentaa kattavaa digitaalista valvontaa ja vakiinnuttaa uusi maailmanjärjestys.
Mitä seurauksia Ukrainan sodan aiheuttamalla kaaoksella on, ja mihin tämä kehitys voisi johtaa?
Ilmeisin seuraus on, että valmistelut mahdollista sotaa varten ovat täydessä vauhdissa ja että sota voi puhkeaa milloin tahansa:
• 25. heinäkuuta julkaistussa artikkelissa talous- ja uutissivustolla ”ZeroHedge”
puhutaan ”Euroopan uudelleenvarusteluhankkeesta”.
”NATO on velvoittanut jäsenmaansa pitkän aikavälin tavoitteeseen, jonka mukaan niiden on vuoteen 2035 mennessä
käytettävä vuosittain 5 % BKT:sta puolustukseen ja puolustukseen liittyviin turvallisuustarpeisiin.
Samalla liitto ilmoitti heinäkuussa 2026, että eurooppalaiset liittolaiset ja Kanada olivat jo vuonna 2025 lisänneet keskeisiä
puolustusmenojaan lähes 20 % edellisvuoteen verrattuna.”
• Venäjän hyökättyä Ukrainaan EU on ottanut keskeisen roolin Euroopan puolustusvalmiuden
vahvistamisessa monien sääntelyhankkeiden kautta.
Verkkolehti ”Telepolis” kertoi 24. helmikuuta, että eurooppalaista teollisuutta aiotaan nyt valmistella
suunniteltua sotataloutta varten useiden miljardien avulla.
30. joulukuuta 2025 lähtien Bryssel voi siis puuttua puolustukseen liittyviin
siviilitoimitusketjuihin, mikä käytännössä vastaa sotataloutta.
• Saksa esitti vuoden 2024 alussa ensimmäisen version Saksan operaatiosuunnitelmasta (OPLAN DEU).
Sen sanotaan olevan ”olennainen sotilaallinen osa Saksan kokonaispuolustusta”.
Bundeswehr.de-sivustolla sanotaan kirjaimellisesti:
”Yksi keskeinen tekijä OPLAN DEU -suunnitelmassa on Saksan liittokuntavelvoite, joka johtuu sen geostrategisesta
sijainnista Naton solmukohtana Euroopan keskellä.
”Hätätilanteessa jopa 800 000 liittoutuneiden sotilasta ja 200 000 ajoneuvoa on siirrettävä Saksan
läpi kuuden kuukauden kuluessa ja (...) huollettava.”
• Saksan operaatiosuunnitelman lisäksi myös osavaltioiden ja liittouman puolustuksen henkilöstöperustaa uudistettiin.
Uuden asepalveluksen uudistamislain myötä, joka on ollut voimassa 1. tammikuuta 2026 lähtien, nuorten
rekisteröinti ja lääkärintarkastus on otettu uudelleen käyttöön.
Pakollista kutsumista ei ole toistaiseksi suunniteltu, mutta se voidaan määrätä, jos turvallisuustilanne muuttuu.
• Nato laajentaa sotilaslogistiikkaansa itäisellä sivustallaan.
Näihin kuuluvat kuljetuskäytävät, varastointikapasiteetti ja huoltojärjestelmät, joiden tarkoituksena
on mahdollistaa joukkojen nopeampi siirto ja huolto.
• Venäjän hyökättyä Ukrainaan 24. helmikuuta 2022 noin seitsemän miljoonaa ihmistä on
lähtenyt Ukrainasta ja hakenut turvaa muista maista.
Pelkästään EU:ssa yli neljä miljoonaa ihmistä sai väliaikaisen suojeluaseman.
• Venäjän hyökkäyksen jälkeen Ukrainan viljavienti romahti hetkellisesti jopa 80 %, kun
tärkeimmät Mustanmeren satamat oli suljettu.
Vain vaihtoehtoisten kuljetusreittien ja viljasopimuksen ansiosta vientiä on voitu osittain lisätä uudelleen.
• Ukrainan sota muutti Saksan kaasuhankintaa perusteellisesti.
Vuosikymmeniä kestänyt riippuvuus venäläisestä putkikaasusta päättyi, kun toimitukset vähenivät voimakkaasti.
Tämän seurauksena syntyi energiakriisi, kaasun hinnat nousivat jyrkästi ja Saksan energiapolitiikka suunnattiin uudelleen kohti
vaihtoehtoisia toimituslähteitä ja parempaa toimitusvarmuutta.
Syyskuussa 2022 tapahtunut Nord Stream -putkistoihin kohdistunut isku kiristi tilannetta entisestään.
• Ukrainan sota rasittaa Saksan taloutta huomattavasti.
Energiakriisi, hintojen nousu, toimitusketjun ongelmat ja tuotantokustannusten nousu heikentävät
erityisesti teollisuutta ja vähentävät ostovoimaa.
Välipäätelmä
Saksan ja Euroopan väestön elintaso on muuttunut huomattavasti Ukrainan sodan alkamisen jälkeen vuonna 2022.
Mikäli muut kriisit – kuten maahanmuutto- tai inflaatiokriisi – kärjistyisivät tai jos tilanteeseen lisättäisiin jopa
avoin sota, Orzechowskin teoria saattaisi osoittautua oikeaksi:
”Kun kaikki menee sekaisin, täysin kauhistuneet kansalaiset toivovat vain sitä, että joku vihdoin palauttaa järjestyksen.
”Ihmiset ovat silloin valmiita alistumaan tämän oletetun pelastajan kaikkiin määräyksiin.”
3. Kriisipesäke: Taiwan ja Yhdysvaltojen ja Kiinan välisen tilanteen kärjistymisen vaara
Vielä lyhyt katsaus Taiwanin tilanteen mahdolliseen kärjistymiseen:
Konflikti on erityisen merkittävä, sillä Taiwanista voi tulla mahdollinen kriisipesäke suurvaltojen Yhdysvaltojen
ja Kiinan välisessä suorassa vastakkainasettelussa.
Tällaisella tilanteen kärjistymisellä voisi olla laaja-alaisia kansainvälisiä seurauksia, jopa maailmanlaajuisen konfliktin.
Kiina pitää Taiwania osana omaa kansallisaluettaan.
Taiwan pitää itseään itsenäisenä demokratiana.
Yhdysvallat tukee Taiwania tunnustamatta sitä virallisesti itsenäiseksi valtioksi.
Yhdysvallat on toimittanut Taiwanille jo vuosikymmenten ajan asejärjestelmiä ja puolustusteknologiaa, muun
muassa ilmapuolustusjärjestelmiä, ohjuksia, tutkajärjestelmiä, aluksia ja moderneja taistelulentokoneita.
Mutta myös tässä yhteydessä on syytä huomioida, kuten ”ZeroHedge” kirjoittaa, että Taiwanin salmi on vaarallisin
kohta, jossa sotilaallinen voima ja globaali talous kohtaavat.
Kyseessä on eräänlainen vaara, joka yhdistää alueellisen suvereniteetin, sotilaallisen
kilpailun ja maailmantalouden teknologiset perustat.
25. heinäkuuta julkaistussa artikkelissa sanotaan kirjaimellisesti:
”Tämä osoittaa, että Taiwanin kysymys ulottuu paljon saaren rajojen ulkopuolelle.
Mikä tahansa laajamittainen konflikti vaarantaisi välittömästi yhden maailman merkittävimmistä teknologia- ja talousalueista
– ja vaikuttaisi puolijohteiden tuotantoon, merikauppaan, rahoitusmarkkinoihin ja globaaleihin toimitusketjuihin.
Sotilaallinen kriisi Taiwanin salmessa voisi siten aiheuttaa taloudellisia seurauksia jo ennen
kuin konflikti kehittyy laajamittaiseksi sodaksi.
”Alueen strateginen merkitys tarkoittaa, että kansainvälisellä yhteisöllä on suuri intressi estää tilanteen kärjistyminen,
mutta se tarkoittaa myös, että niiden toimijoiden määrä, joilla on jotain menetettävää, on poikkeuksellisen suuri.”
Siksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Taiwanin kriisi ei aiheuttaisi pelkästään sotilaallisia seurauksia, vaan toimisi
myös laukaisijana mittaville talouskriiseille, jotka koituisivat kuluttajien, laajojen väestöryhmien ja pien-
ja keskisuurten yritysten kohtaloksi maailmanlaajuisesti.
Tämä toimisi pohjana, jonka avulla CBDC:t ja globaali perustulo saataisiin yhteiskunnallisesti paremmin hyväksytyiksi.
Wolffin mukaan tämä merkitsisi taloudellisen vapauden loppua ja maailmanlaajuisen diktatuurin syntymistä.
Kaaos ja kriisit mahdollisuuksina
Jos tämä ”Ordo ab Chao” -teesi todellakin osoittautuisi paikkansa pitäväksi – mihin sen kannattajien näkökulmasta viittaa moni
seikka –, se tarkoittaisi, että sodat eivät synny pelkästään sattumanvaraisesti eivätkä ne tähtää ihmiskunnan tuhoamiseen.
Kriisejä pidetään keinona, jolla uusi globaali järjestys voidaan vakiinnuttaa
yhteiskunnassa ja saada se näyttämään toivottavalta.
Uuden maailmanjärjestyksen arkkitehdit pyrkivät kuitenkin pitämään yllä erilaisia konfliktipesäkkeitä – muun muassa Ukrainan
ja Iranin kanssa käytäviä konflikteja sekä Taiwanin konfliktia.
Tästä syntyvistä kriiseistä he voivat sitten tilanteen kehittymisen mukaan valita,
mikä myllynkivi pitäisi laittaa liikkeelle.
Olipa kyseessä sitten talous-, energia- tai maahanmuuttokriisi, jopa avoin sota tai uusi oletettu pandemian aiheuttama
kriisi – tilanteesta riippuen he asettavat sopivan pelinappulan ajaakseen vastustajansa vähitellen ahtaaseen tilanteeseen.
Historiallisesta näkökulmasta katsottuna kriisit voivat kuitenkin toimia myös yhteiskunnallisen muutoksen vauhdittajina.
Covid-kriisin aikana yhä useammat ihmiset ovat alkaneet kyseenalaistaa politiikan
ja tiedotusvälineiden yleistä käsitystä.
He ovat ymmärtäneet ”Ordo ab Chao” -periaatteen, jonka mukaan kriisejä – kuten oletettua pandemian aiheuttamaa kriisiä – voidaan
hyödyntää uusien lakien ja toimenpiteiden käyttöönottamiseksi, jopa maailmanlaajuisen terveysdiktatuurin luomiseksi.
Myös Ernst Wolff on samaa mieltä.
Vaikka kriisit Wolffin mukaan pahenevatkin, hän näkee niissä myös käännekohdan.
Kun häneltä kysyttiin, mikä antaa hänelle vielä toivoa näinä täysin hulluina aikoina, hän vastasi seuraavasti:
”Se tosiasia, että ihmiskunnan suurimmat keksinnöt ovat aina syntyneet vaikeimmissa tilanteissa.”
No, olenhan syntynyt Kiinassa.
Kriisin merkki Kiinassa koostuu kahdesta merkistä: toisaalta vaarasta ja toisaalta mahdollisuudesta.
Ja mielestäni meidän on kaikkien ympärillämme vaanivien vaarojen keskellä tunnistettava
myös ne mahdollisuudet, joita tilanne tarjoaa.
Ja mielestäni olemme suuren kehityskulun loppuvaiheessa.
Olemme siis rahavetoisen järjestelmän loppuvaiheessa.
Olemme siirtymässä kohti datavetoista järjestelmää.
Ja herää kysymys: kuka valvoo näitä tietoja?
Jatkuuko tilanne niin, että vain harvat tekevät tämän omaksi edukseen?
Vai onko mahdollista, että voimme tarjota nämä tiedot kaikkien ihmisten saataville ja rakentaa siten maailman, joka
on huomattavasti kauniimpi kuin mikään, mitä olemme kokeneet viimeisten useiden satojen vuosien aikana?
Luulen, että meillä on edessämme tämä vaihtoehto.
”Ja jos joku haluaa antaa elämälleen merkityksen, hänen tulisi taistella näistä kahdesta vaihtoehdosta parempaa puolesta.”
Jos haluatte syventyä kysymykseen siitä, miten kriisejä voidaan hyödyntää muutoksen mahdollisuuksina, suosittelemme
teille Ivo Sasekin rohkaisevaa ja uraauurtavaa puhetta vuoden 2026 kansainvälisessä ystävien kokouksessa:
”Hengellisen taistelun kuninkaallinen laji” – Kansainvälinen ystävien tapaaminen 2026 (Ivo Sasekin kanssa) 9. toukokuuta 2026
Yritän paeta tästä häkistä, joka ympäröi minua.
Miten päädyin tänne?
Miten pääsen sieltä ulos?
Nämä kädet haluavat auttaa, auttaa tämän sekasortoista maailmaa.
Mutta jokin asia iski minuun kovaa ja pysäytti sen, mitä olin aikeissa aloittaa.
Monet yrittivät auttaa minua antamalla paljon neuvoja.
Kaikki olivat turhia.
Yksi asia pelasti minut: se pieni totuuden kipinä.
Se johdatti minut pois helvetistä.
Voi, en koskaan anna periksi, sillä valo läpäisee yön.
Ei ole väliä, kuinka pimeää on.
Pieninkin valo on voimakkaampi kuin syvin pimeys.
Valo läpäisee yön.
Se on paljastanut teidän ilkeän juonenne.
Se, mitä on pidetty salassa, tulee päivänvaloon.
Valo murtaa AINA yön.
Suuri harha joka päivä:
”Se on sinun parhaaksesi”, he sanovat hymyillen.
Me kaikki teemme kaiken, mitä he vaativat.
Mutta he eivät koskaan saa tarpeeksi.
Heidän loputon ahneutensa ei hellitä.
Tämä jatkuu näin, kunnes kohtaamme totuuden.
Voi, heidän aikansa on ohi, sillä: valo murtaa yön!
Ei ole väliä, kuinka pimeää on.
Pieninkin valo on voimakkaampi kuin syvin pimeys.
Valo läpäisee yön.
Se on paljastanut teidän ilkeän juonenne.
Se, mitä on pidetty salassa, tulee esiin.
Valo läpäisee AINA yön.
Olemme pysäyttämättömiä, kunnes tavoite on saavutettu.
Emme aio luovuttaa.
Valo kasvaa ja kasvaa.
Yö on voimaton, sillä: valo läpäisee aina yön!
Ei ole väliä, kuinka pimeää on.
Pieninkin valo on voimakkaampi kuin syvin pimeys.
Valo murtaa aina yön.
Se on paljastanut teidän ilkeän juonenne.
Se, mitä on pidetty salassa, tulee esiin.
Valo murtaa aina yön.
Pieninkin valo on voimakkaampi kuin syvin pimeys.
Valo läpäisee yön.
Se, mitä on pidetty salassa, tulee esiin.
Valo läpäisee yön ikuisesti.