„Ordo ab Chao“ – v preklade „Poriadok z chaosu“ – je motto systému vysokých stupňov slobodomurárstva
„Starého a prijatého škótskeho rituálu“, skrátene AASR.
Označenie „škótsky“ neodkazuje na geografický pôvod tohto obradu, ktorý vznikol v 18. storočí predovšetkým vo Francúzsku.
AASR patrí medzi najvplyvnejšie systémy vysokých stupňov slobodomurárstva na svete.
Americký dôstojník z občianskej vojny a spisovateľ Albert Pike bol 32 rokov, až do svojej smrti v roku
1891, „najvyšším veľkomajstrom“ južnej jurisdikcie AASR.
Späť k mottu AASR – „Poriadok z chaosu“.
Predpoklad, že chaos je zámerne vyvolávaný s cieľom vytvoriť nový svetový poriadok, podľa YouTube, ChatGPT
a podobných zdrojov pochádza z konšpiračných teórií.
Toto motto symbolicky vyjadruje myšlienku, že človek sa z nevedomosti a chaosu dostáva k väčšiemu vnútornému poriadku.
Niektorí odborníci, ktorí pozorne sledujú svetové dianie v oblasti geopolitiky, ekonomiky a
sociálnej politiky, dochádzajú k inému záveru.
Medzi nich patrí napríklad nemecký finančný expert a autor Ernst Wolff, ako aj nemecký
politológ, redaktor a autor Peter Orzechowski.
Vo svojej knihe „Chaos“, ktorá vyšla v roku 2024, Orzechowski na základe znepokojujúcich príkladov odhaľuje hlavný plán mocenskej
elity, ako bude vyvolávať chaos a aký je jej konečný cieľ.
Orzechowski uvádza štyri príklady toho, ako sa chaos vytvára ako prostriedok na dosiahnutie cieľa:
1. Podnecujú sa vojny a geopolitické konflikty
2. Dochádza k narušeniu dodávok potravín a energie
3. Hromadné prisťahovalectvo do Európy sa naďalej podporuje
4. Ľuďom sa zamotáva myslenie
Orzechowski to vo svojej knihe vystihol takto.
Citát: „Chaos má otriasť svetom v jeho základoch.“
Zákerný plán, ktorý sa za tým skrýva: Keď sa všetko vymkne spod kontroly, úplne vystrašení občania si nič
neprajú viac, ako aby konečne niekto opäť nastolil poriadok.
„Ľudia sú potom ochotní podriadiť sa každému príkazu údajného záchrancu.“
Nasledujúca relácia sa na príklade troch aktuálnych ohnísk napätia – Irán/Blízky východ, Čína/Taiwan a Ukrajina/Rusko –
zaoberá otázkou, do akej miery sa potvrdzuje Orzechowského téza:
Dajú sa určité udalosti interpretovať ako „umelo vyvolaný chaos“ a kto z toho má prospech?
1. Krízové ohnisko: Vojna s Iránom v roku 2026 – Blízky východ a Hormuzský prieliv
Pod zámienkou, že chcú zabrániť Iránu vo vývoji jadrových zbraní, začali Izrael a USA 28. februára 2026 útoky na Irán.
Odvtedy sa striedajú útoky na iránske ciele, iránske odvetné údery proti Izraelu a americkým vojenským
zariadeniam na Blízkom východe, ako aj dočasné prímerie.
V tejto súvislosti je potrebné konštatovať nasledovné:
• Americký prezident Donald Trump sa svojimi protichodnými vyhláseniami a činmi opäť ukazuje ako stelesnenie politického
chaosu, aké sotva ktorýkoľvek iný politik predstavuje.
Raz povie „Hü“, inokedy „Hott“:
Zatiaľ čo na jednej strane hovorí o konci vojny, na druhej strane oznamuje ďalšie útoky.
• Vojna v Iráne je kombináciou tradičného a psychologického vedenia vojny (PsyOps).
Oba prvky – teror, resp. vojenské akcie s použitím zbraní, ako aj akákoľvek vojnová rétorika – pôsobia
spoločne s cieľom udržať obyvateľstvo v „strachu a hrôze“.
Tento jav sa tiež označuje ako „stratégia napätia“ a popisuje zneužitie teroristických alebo iných udalostí na šírenie
strachu a vyvolávanie neistoty medzi vlastným obyvateľstvom.
V Kriminologickej wiki sa ďalej uvádza: „Stratégia napätia môže navyše slúžiť na ospravedlnenie
represívnych krokov a zásahov štátu tým, že posilňuje túžbu obyvateľstva po štátnej intervencii.“
Alebo, opäť slovami Orzechowského: „Keď sa všetko vymkne spod kontroly, úplne vystrašení občania si nič
neprajú viac, ako aby konečne niekto opäť nastolil poriadok.“
• Médiá, ktoré sú pod kontrolou, sú plné varovaní, že vojna s Iránom by sa mohla rozšíriť na štáty Perzského
zálivu alebo dokonca eskalovať do medzinárodného konfliktu.
Takto sa nakoniec dá ospravedlniť akékoľvek opatrenie, akékoľvek vojenské zbrojenie a akákoľvek
vojenská akcia – alebo uzavretie Hormuzského prielivu.
Uzavretie Hormuzského prielivu a hroziaci chaos
Iránsky politický analytik Seyed Mohammad Marandi, ktorý sa narodil v USA, varoval v rozhovore z 23. júla 2026
pred dramatickou eskaláciou konfliktu medzi USA a Iránom.
Hormuzský prieliv, strategický prieliv medzi Perzským zálivom a Ománskym zálivom, je pritom kľúčovým bodom eskalácie.
Článok na finančnom a spravodajskom webe „ZeroHedge“ to zhrnul takto:
„Hormuzský prieliv je obzvlášť nebezpečný, pretože mení regionálnu vojenskú konfrontáciu na globálny hospodársky problém.“
„Vodná cesta je kľúčovou trasou pre prepravu energie, čo znamená, že akákoľvek dlhodobá porucha ovplyvní nielen
vojnové krajiny, ale aj vlády, priemyselné odvetvia a spotrebiteľov vo vzdialenosti tisícov kilometrov.“
Analytici predpovedali celosvetový deficit ropy vo výške približne 1,5 milióna barelov denne.
Bývalý analytik CIA Larry C. Johnson ide ešte ďalej a hovorí o „globálnom inflačnom šoku“:
„Zatiaľ čo svetové trhy naďalej sledujú ropu prepravovanú cez tento prieliv, prehliadajú zásadné
dôsledky zastavenia dodávok hélia, síry a močoviny.“
„Svetová ekonomika už pociťuje dôsledky znížených dodávok týchto surovín a svet čaká globálny inflačný šok.“
Na rovnakú strunu hrá aj nemecký finančný expert a autor Ernst Wolff.
Odhaduje, že to potrvá týždne, možno ešte jeden až dva mesiace, kým sa strategické zásoby ropy a zemného plynu vyčerpajú.
Dôjde k hospodárskym kolapsom.
Domnieva sa, že v tom prípade opäť vypukne vojna a dôjde k celosvetovému energetickému šoku.
Wolff počíta s „naozaj obrovským nárastom inflácie“.
Hrozí ďalší chaos v dôsledku hladomoru a z neho vyplývajúcej novej migračnej krízy. Ernst Wolff:
„Pritom energetický šok je len šokom.
Tento jeseň nás čaká ešte druhý šok, ktorý bude ešte oveľa horší.
„A to je tá obrovská hladová katastrofa, ktorá hrozí predovšetkým v Afrike v dôsledku toho, že cez Hormuzský
prieliv už nie je možné dopravovať hnojivá loďami, a ceny hnojív preto vyleteli do závratných výšok.“
Na otázku, či počíta s hladomorom v Európe, Wolff odpovedal:
„Nie s hladomorom, ale s novou migračnou krízou.“
Je teda úplne, úplne jasné, že ak ľudia v Afrike skutočne trpia hladom, a to bude platit v Keni,
Zambii, Etiópii a vo viacerých štátoch na západe – všade.
A táto situácia postihne aj severoafrické štáty; teda v tom čase aj Egypt, aj Sýriu na Blízkom východe.
To bude mať vplyv na všetko.
To samozrejme zvýši tlak na Európu a tým opäť ešte viac zvýši tlak na ľudí tu.
Čo potom ľudia urobia? Budú požadovať väčšiu bezpečnosť.
„Kto im poskytne bezpečnosť? IT koncerny prostredníctvom sledovania a manipulácie.“
Predbežný záver
Dalekosiahle dôsledky uzavretia Hormuzského prielivu v dôsledku vojny s Iránom jasne ukazujú, že vojna sa rozširuje na globálny
hospodársky problém a ovplyvňuje spotrebiteľov po celom svete.
Zdá sa, že vojna svojimi dôsledkami nezasahuje toľko štáty, ako skôr spotrebiteľov po celom svete, široké masy a strednú triedu.
Článok na nezávislej analytickej platforme uncutnews.ch to nazýva „vojnou o energetické zásobovanie sveta“:
„Stále viac náznakov poukazuje na to, že infraštruktúra ropného a plynárenského priemyslu sa medzitým stala skutočným bojiskom.“
Rafinérie, ropovody, exportné terminály, tankery a dve najdôležitejšie námorné úžiny na svete – Hormuzský
prieliv a Bab al-Mandebský prieliv – sa čoraz viac dostávajú do centra vojenského plánovania všetkých strán konfliktu.“
Skutočné nebezpečenstvo spočíva v možnosti, že viacero krízových ohnísk eskaluje súčasne: Hormus, Bab el-Mandeb, saudské
ropné polia, katarské zariadenia na skvapalnený zemný plyn , izraelské plynové polia a americké vojenské základne.
V takom prípade by sa z regionálnej vojny stal globálny energetický a hospodársky šok.
V príspevku na Telegramu z 1. júna to Wolff definoval takto:
„Vojna medzi USA a Izraelom na jednej strane a Iránom na strane druhej je v skutočnosti vojnou
technologických a finančných gigantov z Wall Streetu a Silicon Valley proti globálnej strednej triede.“
„Úmyselné obmedzovanie dodávok energie a jej zdražovanie privedie milióny malých a stredných podnikov do konkurzu.“
Ernst Wolff a ďalší nezávislí pozorovatelia vychádzajú z Orzechowského tézy, že prostredníctvom plánovaného,
kumulatívneho globálneho chaosu má vzniknúť nový svetový poriadok v podobe digitálnej diktatúry a totálnej kontroly:
• Energetická a iné krízy boli údajne zámerne vyvolané s cieľom ešte viac vyvíjať tlak na ľudí, urýchliť
digitalizáciu a prípadne nariadiť aj nové lockdowny.
• CBDC , t. j. digitálne peniaze centrálnych bánk, by sa mali zaviesť s cieľom umožniť
úplnú digitálnu sledovateľnosť peňažných tokov.
V článku z februára 2024 Ernst Wolff opísal, ako by sa malo toto digitálne centrálne bankové peniaze stať programovateľnými:
„V žiadnom prípade by sme sa nemali nechať oklamať:
Takéto programovateľné peniaze znamenajú koniec akejkoľvek finančnej slobody a totálny
dohľad zo strany štátu v podobe centrálnej banky.
Programovateľné peniaze znamenajú, že nám môžu nielen predpísať, koľko smeme minúť, ale aj na čo, kedy a kde.
Okrem toho nám kedykoľvek môžu úplne odrezať prísun peňazí alebo nás – podľa čínskeho vzoru – podriadiť systému
sociálneho úveru, ktorý nás núti podriadiť sa pokynom príslušnej vlády – alebo ostať bez peňazí.“
• Ďalším dôsledkom hospodárskych a sociálnych kríz bude, že postihnuté osoby budú požadovať univerzálny základný príjem.
Podľa Wolffa by sa mala vydávať výlučne vo forme CBDC.
Ernst Wolff to zhrňuje takto:
„Hormuzský prieliv je uzavretý – a americké zásoby ropy sa vyčerpajú už za pár týždňov.“
To, čo politika a médiá prezentujú ako mierový proces, je v skutočnosti zámerne vyvolaný energetický šok:
„Ako prostriedok na zavedenie programovateľných peňazí, úplnú kontrolu a vybudovanie digitálnej
diktatúry, ktorá zatieni všetky diktatúry v dejinách.“
V nasledujúcej časti sa stručne venujeme ďalším dvom kľúčovým krízovým oblastiam.
2. Krízová oblasť: Konflikt medzi Ukrajinou a Ruskom
Ako Kla.TV ukázala v niekoľkých reláciách, obyvateľstvo bolo už od čias „studeného vojny“ (1945–1991) medzi USA a Sovietskym
zväzom neustále udržiavané v stave „napätia“ a „nejistoty“.
To viedlo k skutočnému zbrojnému preteku – aj v jadrovej oblasti.
Na miesto „studeného vojny“ nastúpil pretrvávajúci potenciál konfliktov a napätia medzi NATO a Ruskom.
Túto situáciu ešte viac podnietilo takzvané rozšírenie NATO na východ od roku 1999, ako aj
protiústavný prevrat vo vláde v Kyjeve v roku 2014.
Nakoniec sa konflikt vyhrotil, keď 24. februára 2022 vtrhli na Ukrajinu ruské jednotky.
Názory na otázku „Kto je zodpovedný za vojnu na Ukrajine?“ sa výrazne líšia.
Zdá sa, že táto otázka skôr vedie do slepej uličky.
Zároveň vyvoláva kontroverzné diskusie a rozdeľuje spoločnosti, národy medzi sebou, ako aj nezávislých novinárov.
Prívrženci teórie „Ordo ab Chao“, ako napríklad Ernst Wolff, Peter Orzechowski či David Icke, vychádzajú z predpokladu, že
vojny, ako aj napätia s potenciálom eskalácie až do vojnového stavu, sú zámerne a
strategicky plánované, provokované a zneužívané.
Ide teda o to, aby sa odhalili skutoční podnecovatelia vojen, ako aj osoby stojace v
pozadí a hlavné postavy ozbrojených konfliktov.
Je napríklad známe, že strategické plánovanie NATO prebiehalo už v roku 1939 v Rade pre zahraničné vzťahy (CFR).
Allen W. Dulles, slobodomurár 33. stupňa, viedol skupinu pre zbrojenie v rámci oddelenia pre štúdie o vojne a
mieri (War and Peace Studies) v Rade pre zahraničné vzťahy (CFR) – teda strategické plánovanie NATO.
Dokumentárny film Kla.TV o NATO poukázal na to, ako NATO na jednej strane poháňa celé vojnové štvanie,
na druhej strane však slúži aj ako odvrácací manéver.
Celá tá vojnová hystéria má odlákať pozornosť od súčasných snáh o rozšírenie komplexnej
digitálnej kontroly a zavedenie nového svetového poriadku.
Aké dôsledky má chaos vyvolaný vojnou na Ukrajine a kam by tento vývoj mohol viesť?
Najzreteľnejším dôsledkom je, že prípravy na možnú vojnu idú na plné obrátky a táto vojna by mohla vypuknúť kedykoľvek:
• Článok na finančnom a spravodajskom webe „ZeroHedge“ z 25. júla hovorí o „európskom projekte zbrojenia“.
„NATO zaviazalo svojich členov k dlhodobému cieľu, aby do roku 2035 vynakladali ročne 5 % HDP na
obranu a bezpečnostné potreby súvisiace s obranou.“
Zároveň aliancia v júli 2026 oznámila, že európski spojenci a Kanada už v roku 2025 zvýšili svoje základné výdavky na
obranu v porovnaní s predchádzajúcim rokom takmer o 20 %.“
• Po ruskej invázii na Ukrajinu zohrala EÚ prostredníctvom rôznych legislatívnych iniciatív kľúčovú
úlohu pri posilňovaní európskej obrannej pripravenosti.
Internetový časopis „Telepolis“ 24. februára informoval, že európsky priemysel má byť teraz pripravený
na plánované vojnové hospodárstvo prostredníctvom investícií v hodnote mnohých miliárd.
Od 30. decembra 2025 môže teda Brusel zasahovať do civilných dodávateľských reťazcov súvisiacich so
zbrojením, čo v podstate zodpovedá vojnovému hospodárstvu.
• Nemecko predložilo začiatkom roka 2024 prvú verziu operačného plánu Nemecko (OPLAN DEU).
Táto zložka je „podstatnou vojenskou súčasťou celkovej obrany Nemecka“.
Na stránke bundeswehr.de sa doslovne uvádza:
„Kľúčovým faktorom v pláne OPLAN DEU je záväzok Nemecka voči aliancii, ktorý vyplýva z jeho
geostrategickej polohy ako kľúčového uzla NATO v strede Európy.
„V prípade núdze je potrebné v priebehu šiestich mesiacov presunúť cez Nemecko až 800 000 spojeneckých vojakov a
vojačiek a 200 000 vozidiel a (...) zabezpečiť ich zásobovanie.“
• Okrem operačného plánu pre Nemecko došlo aj k preorientovaniu personálnych základov obrany
na úrovni spolkových krajín a v rámci aliancie.
Novým zákonom o modernizácii vojenskej služby, ktorý je v platnosti od 1. januára 2026, bola opäť
zavedená registrácia a lekárske vyšetrenie mladých ľudí.
Zatiaľ sa neplánuje povinné povolanie do služby, v prípade zmeny bezpečnostnej situácie však môže byť nariadené.
• NATO rozširuje svoju vojenskú logistiku na východnom krídle.
Patria sem dopravné koridory, skladovacie kapacity a zásobovacie systémy, ktoré majú umožniť
rýchlejšie presuny a zásobovanie ozbrojených síl.
• Od ruského útoku na Ukrajinu 24. februára 2022 opustilo Ukrajinu približne sedem
miliónov ľudí a hľadalo útočisko v iných krajinách.
Len v EÚ získalo dočasný ochranný status viac ako štyri milióny ľudí.
• Po ruskom útoku na Ukrajinu sa ukrajinský vývoz obilia dočasne prepadol až o 80 %, keďže boli
zablokované najdôležitejšie čiernomorské prístavy.
Až vďaka alternatívnym dopravným trasám a dohode o obilí sa podarilo čiastočne opäť zvýšiť vývoz.
• Vojna na Ukrajine zásadným spôsobom zmenila dodávky plynu do Nemecka.
Desaťročia trvajúca závislosť od ruského plynu dodávaného potrubím sa skončila po tom, ako dodávky výrazne poklesli.
Dôsledkom toho bola energetická kríza, prudký nárast cien plynu a preorientovanie nemeckej energetickej politiky
na alternatívne zdroje dodávok a väčšiu istotu dodávok.
Útok na plynovody Nord Stream v septembri 2022 situáciu ešte viac zhoršil.
• Vojna na Ukrajine výrazne zaťažuje nemecké hospodárstvo.
Energetická kríza, rastúce ceny, problémy s dodávateľskými reťazcami a vyššie výrobné náklady
oslabujú predovšetkým priemysel a znižujú kúpnu silu.
Predbežný záver
Životná úroveň nemeckého a európskeho obyvateľstva sa od začiatku vojny na Ukrajine v roku 2022 citeľne zmenila.
Ak by sa ďalšie krízy – napríklad migračná alebo inflačná kríza – vyhrotili, alebo ak by k nim dokonca došlo k
otvorenej vojne, Orzechowského téza by sa mohla potvrdiť:
„Keď sa všetko vymkne spod kontroly, úplne vystrašení občania si nič neprajú viac, ako
aby konečne niekto opäť nastolil poriadok.“
„Ľudia sú potom ochotní podriadiť sa každému príkazu údajného záchrancu.“
3. Krízové ohnisko: Taiwan a nebezpečenstvo eskalácie medzi USA a Čínou
Ešte krátky pohľad na možnú eskaláciu situácie okolo Taiwanu:
Tento konflikt má mimoriadny význam, keďže Taiwan by sa mohol stať potenciálnym ohniskom
priamej konfrontácie medzi veľmocami – USA a Čínou.
Takáto eskalácia by mohla mať ďalekosiahle medzinárodné dôsledky, ktoré by mohli viesť až k globálnemu konfliktu.
Čína považuje Taiwan za súčasť svojho územia.
Taiwan sa považuje za samostatnú demokraciu.
USA podporujú Taiwan, bez toho, aby ho oficiálne uznali za nezávislý štát.
USA už desaťročia dodávajú Taiwanu zbraňové systémy a obrannú techniku, medzi ktorými sú protilietadlové systémy,
rakety, radarové systémy, lode a moderné bojové lietadlá.
Ako však píše „ZeroHedge“, aj v tomto prípade treba mať na pamäti, že Taiwanský prieliv je najnebezpečnejším
miestom, kde sa stretávajú vojenská sila a globálna ekonomika.
Ide o druh hrozby, ktorá spája územnú suverenitu, vojenskú súťaž a technologické základy svetovej ekonomiky.
V článku z 25. júla sa doslovne uvádza:
„Z toho je zrejmé, že otázka Taiwanu presahuje rámec samotného ostrova.“
Akýkoľvek väčší konflikt by bezprostredne ohrozil jednu z najvýznamnejších technologických a hospodárskych
oblastí sveta – s dopadmi na výrobu polovodičov, námorný obchod, finančné trhy a globálne dodávateľské reťazce.
Vojenská kríza v Taiwanskom prielive by preto mohla mať ekonomické dôsledky ešte skôr,
ako sa konflikt premení na rozsiahlu vojnu.
„Strategický význam tohto regiónu znamená, že medzinárodné spoločenstvo má veľký záujem zabrániť
eskalácii, ale znamená to aj to, že počet aktérov, ktorí majú čo stratiť, je mimoriadne veľký.“
Preto nemožno vylúčiť, že taiwanská kríza by mala nielen vojenské dôsledky, ale mohla by byť aj spúšťačom rozsiahlych hospodárskych
kríz, ktoré by postihli spotrebiteľov, široké vrstvy obyvateľstva a malých a stredných podnikateľov po celom svete.
To by slúžilo ako živná pôda na to, aby sa CBDC a globálny základný príjem stali spoločensky prijateľnejšími.
Podľa Wolffa by to znamenalo koniec finančnej slobody a vznik svetovej diktatúry.
Chaos a krízy ako príležitosť
Ak by sa táto téza „Ordo ab Chao“ skutočne potvrdila – na čo z pohľadu jej zástancov poukazuje mnoho dôkazov
–, znamenalo by to, že vojny nevznikajú výlučne náhodne a nemajú za cieľ vyhladenie ľudstva.
Krízy sa považujú za prostriedok na to, aby sa nový globálny poriadok spoločensky presadil a aby sa javil ako žiaduci.
Architekti Nového svetového poriadku sa pritom snažia udržiavať rôzne ohniská konfliktov – medzi nimi aj
konflikty na Ukrajine a s Iránom, ako aj konflikt na Taiwane.
Z kríz, ktoré z toho vyplývajú, si potom môžu v závislosti od vývoja vybrať, ktorý mlynský kameň sa má uviesť do pohybu.
Či už ide o hospodársku, energetickú alebo migračnú krízu, až po otvorenú vojnu alebo údajnú novú pandémiovú krízu –
v závislosti od situácie nasadia príslušný ťah, aby svojho súpera postupne dostali do slepej uličky.
Z historického hľadiska však krízy môžu pôsobiť aj ako urýchľovače spoločenskej transformácie.
Počas krízy spôsobenej Covidom začalo viac ľudí ako kedykoľvek predtým spochybňovať prevládajúci názor politikov a médií.
Pochopili ste princíp „Ordo ab Chao“, podľa ktorého sa krízy – ako napríklad údajná pandemická kríza – dajú využiť na zavedenie
nových zákonov a opatrení, až po celosvetovú zdravotnú diktatúru.
V tom istom duchu sa vyjadruje aj Ernst Wolff.
Hoci sa podľa Wolffa krízy ešte zhoršia, vidí v tom aj bod obratu.
Na otázku, čo mu v tejto úplne šialenej dobe ešte dáva nádej, odpovedal takto:
„Skutočnosť, že najväčšie vynálezy ľudstva vždy vznikli v najťažších situáciách.“
No, ja som sa narodil v Číne.
Znak pre krízu v Číne sa skladá z dvoch znakov: na jednej strane nebezpečenstvo a na druhej strane príležitosť.
A myslím si, že napriek všetkým nebezpečenstvám, ktoré na nás číhajú, musíme vedieť
rozpoznať aj príležitosti, ktoré sa nám naskytujú.
A myslím si, že sme na konci veľkého vývoja.
Takže sa nachádzame na konci systému riadeného peniazmi.
Prechádzame na systém riadený údajmi.
A naskytá sa otázka: kto bude tieto údaje kontrolovať?
Bude to aj naďalej len veľmi málo ľudí, ktorí to budú robiť vo svojom vlastnom záujme?
Alebo existuje možnosť, že by sme tieto údaje sprístupnili všetkým ľuďom a vytvorili tak svet, ktorý je podstatne
krajší než všetko, čo sme zažili za posledných niekoľko storočí?
Myslím si, že práve pred touto alternatívou stojíme.
„A kto chce dať svojmu životu zmysel, mal by bojovať za tú lepšiu z týchto dvoch alternatív.“
Ak sa chcete podrobnejšie zaoberať otázkou, ako možno krízy využiť ako príležitosti na zmeny, odporúčame
vám povzbudivý a inšpiratívny prejav Iva Saseka na medzinárodnom stretnutí priateľov v roku 2026:
„Kráľovská disciplína duchovného boja“ – Medzinárodné stretnutie priateľov 2026 (s Ivom Sasekom) 9. mája 2026
Snažím sa uniknúť z tejto klietky, ktorá ma obklopuje.
Ako som sa sem dostal?
Ako sa odtiaľ dostanem von?
Tieto ruky chcú pomáhať, pomáhať tomuto rozvrátenému svetu.
Ale niečo ma tvrdo zasiahlo a zastavilo to, čo som chcel začať.
Mnohí sa mi snažili pomôcť a dávali mi veľa rád.
Všetky boli márne.
To, čo ma zachránilo, bola jedna vec: malá iskierka pravdy.
Vytiahlo ma to z pekla.
Ach, nikdy sa nevzdám, lebo svetlo preráža noc.
Nezáleží na tom, ako je tma.
Aj to najslabšie svetlo je silnejšie ako tá najhlbšia tma.
Svetlo preniká nocou.
Odhalilo to vašu podlú hru.
To, čo bolo utajované, vyjde na svetlo.
Svetlo VŽDY preniká nocou.
Veľký klam každý deň:
„Je to pre tvoje dobro,“ hovoria s úsmevom.
Všetci robíme všetko, čo si želajú.
Ale nikdy nemajú dosť.
Ich nekonečná chamtivosť nepoľavuje.
Tak to bude pokračovať dovtedy, kým sa nepostavíme pravde tvárou v tvár.
Ach, ich čas sa skončil, lebo: Svetlo preráža noc!
Nezáleží na tom, aká je tma.
Aj to najslabšie svetlo je silnejšie ako najhlbšia tma.
Svetlo preniká nocou.
Odhalilo to vašu zlomyseľnú hru.
To, čo bolo utajené, sa dostane na svetlo sveta.
Svetlo VŽDY prerazí noc.
Sme nezastaviteľní, kým nedosiahneme cieľ.
Nevzdáme sa.
Svetlo bude stále silnieť.
Noc je bezmocná, lebo: Svetlo vždy prerazí noc!
Nezáleží na tom, aká je tma.
Aj to najslabšie svetlo je silnejšie ako najhlbšia tma.
Svetlo vždy prerazí noc.
Odhalilo to vašu podlú hru.
To, čo bolo utajené, vyjde na svetlo.
Svetlo vždy prerazí noc.
Aj to najslabšie svetlo je silnejšie ako najhlbšia tma.
Svetlo preniká nocou.
To, čo bolo utajené, vyjde na svetlo.
Svetlo navždy prekonáva noc.