»Ordo ab Chao« – v slovenščini »red iz kaosa« – je geslo visokega stopenjskega sistema prostozidarjev
»Starega in sprejetega škotskega obreda«, skrajšano AASR.
Izraz »škotski« se ne nanaša na geografski izvor tega obreda, ki je v 18. stoletju nastal predvsem v Franciji.
AASR sodi med najvplivnejše visoko stopnjske sisteme prostozidarstva na svetu.
Ameriški častnik iz časa državljanske vojne in pisatelj Albert Pike je bil 32 let, vse do svoje smrti leta
1891, »suveren veliki poveljnik« južne jurisdikcije AASR.
Nazaj k motu AASR – »Red iz kaosa«.
Domneva, da se kaos namerno povzroča z namenom vzpostavitve novega svetovnega reda, naj bi po mnenju
YouTube, ChatGPT in podobnih virov izvirala iz teorij zarote.
Ta moto simbolično izraža idejo, da človek iz nevednosti in kaosa doseže večjo notranjo urejenost.
Nekateri poznavalci, ki pozorno spremljajo svetovne dogodke na področju geopolitike, gospodarstva in
socialne politike, prihajajo do drugačnega zaključka.
Mednje sodijo na primer nemški finančni strokovnjak in avtor Ernst Wolff ter nemški
politolog, urednik in avtor Peter Orzechowski.
V svoji knjigi »Chaos«, ki je izšla leta 2024, Orzechowski na podlagi pretresljivih primerov razkriva glavni načrt vladajoče
elite, kako bo ta povzročila kaos in kakšen je njen končni cilj.
Orzechowski navaja štiri primere, kako se kaos ustvarja kot sredstvo za doseganje cilja:
1. Vojne in geopolitični konflikti se zaostrujejo
2. Oskrba s hrano in energijo je motena
3. Masovno priseljevanje v Evropo se še naprej pospešuje
4. Razmišljanje ljudi je zmedeno
Orzechowski to v svoji knjigi povzame takole.
Citat: »Kaos naj bi pretresel svet v njegovih temeljih.«
Zlonameren načrt, ki se skriva za tem: ko se vse sesuje, si popolnoma prestrašeni državljani ničesar ne
želijo bolj kot to, da končno spet nekdo poskrbi za red.
»Ljudje so takrat pripravljeni podrediti se vsakemu ukazu domnevnega rešitelja.«
V naslednji oddaji bomo na podlagi treh aktualnih žarišč napetosti – Iran/Bližnji vzhod, Kitajska/Tajvan in Ukrajina/Rusija
– preučili, v kolikšni meri se potrjuje Orzechowskijeva teza:
Ali je mogoče določene dogodke razlagati kot »ustvarjen kaos« in kdo ima od tega korist?
1. Krizno žarišče: vojna z Iranom leta 2026 – Bližnji vzhod in Hormuška ožina
Pod pretvezo, da želita preprečiti Iranu razvoj jedrskega orožja, sta Izrael in ZDA 28. februarja 2026 začela napade na Iran.
Od takrat se izmenjujejo napadi na iranske cilje, iranski povračilni udari proti Izraelu in ameriškim
vojaškim objektom na Bližnjem vzhodu ter občasna premirja.
Pri tem je treba ugotoviti naslednje:
• Ameriški predsednik Donald Trump se s svojimi protislovnimi izjavami in dejanji ponovno izkazuje kot prava politična
figura kaosa, kakršno skoraj noben drug politik ne uteleša.
Enkrat reče »Hü«, enkrat »Hott«:
Medtem ko na eni strani govori o koncu vojne, na drugi strani pa napoveduje nove napade.
• Vojna v Iranu je mešanica tradicionalnega in psihološkega vodenja vojne (PsyOps).
Oba elementa – teror oziroma vojna dejanja z uporabo orožja ter kakršna koli vojna retorika – delujeta
skupaj, da prebivalstvo ohranjata v »strahu in grozi«.
To se imenuje tudi »strategija napetosti« in opisuje izkoriščanje terorističnih ali drugih dogodkov za širjenje
strahu in vzbujanje negotovosti med lastnim prebivalstvom.
V Wikipediji o kriminologiji je nadalje navedeno: »Poleg tega lahko strategija napetosti služi kot utemeljitev
za represivna dejanja in posege države, saj okrepi željo prebivalstva po državnem posredovanju.«
Ali, spet z besedami Orzechowskega: »Ko se vse sesuje, si popolnoma prestrašeni državljani ničesar ne želijo
bolj kot to, da bi končno spet nekdo poskrbel za red.«
• Mediji, ki so usklajeni v enotnem poročanju, so polni opozoril, da bi se vojna z Iranom lahko razširila na
države Zaliva ali celo eskalirala v mednarodni konflikt.
Tako je mogoče na koncu upravičiti vsak ukrep, vsako vojaško oboroževanje in vsako
vojaško dejanje – ali pa zaprtje Hormuške ožine.
Zaprtje Hormuške ožine in grozeči kaos
Iranski politični analitik Seyed Mohammad Marandi, rojen v ZDA, je v intervjuju z dne 23. julija 2026
opozoril na dramatično zaostritev spora med ZDA in Iranom.
Hormuška ožina, strateški morski prehod med Perzijskim zalivom in Omanskim zalivom, naj bi bila pri tem ključna točka eskalacije.
Članek na finančnem in novičarskem spletnem mestu »ZeroHedge« je to povzel takole:
»Hormuški preliv je še posebej nevaren, saj regionalno vojaško soočenje spremeni v globalni gospodarski problem.«
»Vodna pot je ključna trasa za prevoz energije, kar pomeni, da vsaka daljša motnja ne vpliva le na države,
vpletene v vojno, temveč tudi na vlade, industrijo in potrošnike, ki so oddaljeni tisoče kilometrov.«
Analitiki so napovedali svetovni primanjkljaj nafte v višini približno 1,5 milijona sodov na dan.
Nekdanji analitik CIA Larry C. Johnson gre celo še dlje in govori o »globalnem inflacijskem šoku«:
»Medtem ko svetovni trgi še naprej spremljajo nafto, ki se prevaža skozi ožino, spregledajo globoke
posledice prekinitve dobave helija, žvepla in sečnine.«
»Svetovno gospodarstvo že čuti posledice zmanjšanega oskrbe s temi surovinami, svet pa bo doživel globalni inflacijski šok.«
Enako mnenje izraža tudi nemški finančni strokovnjak in avtor Ernst Wolff.
Predvideva, da bo minilo še nekaj tednov, morda pa še en do dva meseca, preden se bodo strateške zaloge nafte in plina izčrpale.
Prišlo bo do gospodarskih zlomov.
Meni, da bo takrat ponovno izbruhnila vojna in da bo prišlo do svetovnega energetskega šoka.
Wolff pričakuje »resnično ogromno pospešitev inflacije«.
Grozi še večji kaos zaradi lakote in nove migracijske krize, ki bo posledica tega. Ernst Wolff:
»Čeprav je energetski šok le šok.
Tej jeseni nas čaka še drugi šok, ki bo še veliko hujši.
»In to je ogromna lakota, ki grozi predvsem v Afriki, ker skozi Hormuški preliv ni več mogoče prevažati gnojil
po morju, zaradi česar so cene gnojil poskočile v nebo.«
Na vprašanje, ali pričakuje lakoto v Evropi, je Wolff odgovoril:
»Ne z lakoto, ampak z novo migracijsko krizo.«
Torej je povsem, povsem jasno, da če v Afriki ljudje res stradajo – in to bo verjetno veljalo v Keniji, Zambiji,
Etiopiji ter v več državah na zahodu –, bo to povsod tako.
In to bo prizadelo tudi severnoafriške države; torej takrat tako Egipt kot tudi Sirijo na Bližnjem vzhodu.
To bo torej vplivalo na vse področje.
To bo seveda povečalo pritisk na Evropo in s tem tudi še bolj obremenilo ljudi tukaj.
Kaj bodo ljudje potem storili? Zahtevali bodo več varnosti.
»Kdo jim bo zagotovil varnost? IT-koncerni s pomočjo nadzora in manipulacije.«
Vmesni zaključek
Daljnosežne posledice zaprtja Hormuške ožine zaradi vojne z Iranom jasno kažejo, da se vojna širi v globalni
gospodarski problem in vpliva na potrošnike po vsem svetu.
Zdi se, da se posledice vojne ne nanašajo toliko na države kot na potrošnike po vsem svetu, širše množice in srednji razred.
Članek na neodvisni analitični platformi uncutnews.ch to imenuje »vojna za svetovno oskrbo z energijo«:
»Vse več znakov kaže, da je infrastruktura za nafto in plin medtem postala pravo bojišče.«
Rafinerije, cevovodi, izvozni terminali, tankerji ter obe najpomembnejši pomorski ožini na svetu –
Hormuški preliv in preliv Bab el-Mandeb – so vse bolj v središču vojaških načrtov vseh strani v sporu.«
Prava nevarnost naj bi bila v možnosti, da bi se hkrati zaostrili več žarišč kriz: Hormus, Bab el-Mandeb, saudijska naftna
polja, katarski obrati za utekočinjeni zemeljski plin (LNG), izraelska plinska polja in ameriške vojaške baze.
Takrat bi se regionalna vojna spremenila v globalni energetski in gospodarski šok.
V objavi na Telegramu z dne 1. junija je Wolff to opredelil takole:
»Vojna med ZDA in Izraelom proti Iranu je v resnici vojna tehnoloških in finančnih gigantov z Wall Streeta in
iz Silicijeve doline proti globalnemu srednjemu razredu.«
Namerno povzročanje pomanjkanja energije in zviševanje cen energije bo milijone
malih in srednjih podjetij pahnilo v stečaj.“
Ernst Wolff in drugi neodvisni opazovalci pri tem izhajajo iz Orzechowskijeve teze, da naj bi se z načrtovanim,
kumulativnim globalnim kaosom oblikoval nov svetovni red, ki ga zaznamujejo digitalna diktatura in popoln nadzor:
• Energetske in druge krize naj bi bile namerno sprožene, da bi še bolj pritiskali na ljudi,
pospešili digitalizacijo in morda tudi uvedli nove zapore.
• CBDC , tj. digitalni denar centralnih bank, naj bi se uvedle, da bi omogočile popolno digitalno sledljivost denarnih tokov.
V članku iz februarja 2024 je Ernst Wolff opisal, kako naj bi to digitalno
centralnobančno denarno sredstvo postalo programabilno:
»Vsi se v nobenem primeru ne smemo pustiti zavesti:«
Takšno programirljivo denar pomeni konec vsake finančne svobode in popoln nadzor s strani države v obliki centralne banke.
Programirljiv denar pomeni: nam ne morejo le predpisati, koliko smemo porabiti, ampak tudi za kaj, kdaj in kje.
Poleg tega nam lahko kadarkoli popolnoma zaprejo denarni vir ali nas – po kitajskem vzoru – podredijo sistemu
socialnega kredita, ki nas sili, da se podredimo zahtevam zadevne vlade – ali pa ostanemo brez denarja.«
• Kot nadaljnja posledica gospodarskih in socialnih kriz bodo prizadeti zahtevali univerzalni osnovni dohodek.
Po besedah Wolffa naj bi se izdajala izključno v obliki CBDC-jev.
Ernst Wolff to povzame takole:
»Hormuški preliv je zaprt – in zaloge nafte ZDA bodo v nekaj tednih izčrpane.«
To, kar politika in mediji predstavljajo kot mirovni proces, je v resnici namerno povzročen energetski šok:
»Kot vzvod za programirljiv denar, popoln nadzor in vzpostavitev digitalne diktature, ki bo
v senco postavila vse diktature v zgodovini.«
V nadaljevanju bomo na kratko osvetlili še dva ključna žarišča krize.
2. Krizno žarišče: konflikt med Ukrajino in Rusijo
Kot je Kla.TV pokazal v več oddajah, je bilo prebivalstvo že od časa »hladne vojne« (1945–1991) med ZDA in Sovjetsko
zvezo neprestano v stanju »napetosti« in »negotovosti«.
To je pripeljalo do prave oborožitvene tekme – tudi na jedrskem področju.
»Hladno vojno« je nadomestil trajen potencial za konflikte in napetosti med Natom in Rusijo.
To je še dodatno podžgalo tako imenovano širjenje Nata na vzhod od leta 1999 kot tudi neustavni prevrat vlade v Kijevu leta 2014.
Končno se je konflikt zaostril z vdorom ruskih enot v Ukrajino 24. februarja 2022.
Mnenja o vprašanju »Kdo je kriv za vojno na Ukrajini?« se močno razlikujejo.
Zdi se, da to vprašanje vodi bolj v slepo ulico.
Hkrati sproža kontroverzne razprave in razdvaja družbe, narode med seboj ter tudi neodvisne medijske delavce.
Zagovorniki teze »Ordo ab Chao«, kot so Ernst Wolff, Peter Orzechowski ali David Icke, izhajajo iz predpostavke, da
so vojne ter napetosti, ki se lahko stopnjujejo vse do vojne, namerno in strateško načrtovane, izzvane in izkoriščene.
Zato gre za to, da se razkrijejo dejanski podžigalci vojn ter tisti, ki stojijo v ozadju in vodijo oborožene spore.
Znano je na primer, da se je strateško načrtovanje NATA že leta 1939 odvijalo v Svetu za zunanje odnose (CFR).
Allen W. Dulles, prostozidar 33. stopnje, je vodil skupino za oborožitev v okviru študij o vojni in miru v Svetu za
zunanje odnose (CFR) – torej strateško načrtovanje NATA.
Dokumentarni film Kla.TV o Natu je pokazal, kako Nato po eni strani spodbuja vse te vojne podžige, po drugi
strani pa služi tudi kot manever za odvračanje pozornosti.
Vsa ta vojna histerija naj bi odvrnila pozornost od sočasnih prizadevanj za vzpostavitev obsežnega
digitalnega nadzora in uvedbo novega svetovnega reda.
Kakšne so posledice kaosa, ki ga je sprožila vojna v Ukrajini, in kam bi lahko vodil ta razvoj dogodkov?
Najbolj očitna posledica je, da priprave na morebitno vojno potekajo s polno paro in da bi ta lahko izbruhnila kadarkoli:
• Članek na finančnem in novičarskem spletnem mestu »ZeroHedge« z dne 25. julija govori
o »evropskem projektu ponovne oborožitve«.
»NATO je svoje članice zavezal k dolgoročnemu cilju, da do leta 2035 vsako leto namenijo 5 % BDP za
obrambo in varnostne potrebe, povezane z obrambo.«
Hkrati je zavezništvo julija 2026 sporočilo, da so evropski zavezniki in Kanada v letu 2025 svoje osnovne obrambne izdatke
v primerjavi s prejšnjim letom že povečali za skoraj 20 %.«
• Po ruski invaziji na Ukrajino je EU s številnimi zakonodajnimi pobudami prevzela osrednjo vlogo
pri krepitvi evropske obrambne pripravljenosti.
Spletni časopis »Telepolis« je 24. februarja poročal, da naj bi evropsko industrijo zdaj z več
milijardami pripravili na načrtovano vojno gospodarstvo.
Od 30. decembra 2025 lahko Bruselj torej posega v civilne dobavne verige, povezane z
oborožitvijo, kar dejansko pomeni vojno gospodarstvo.
• Nemčija je v začetku leta 2024 predstavila prvo različico operativnega načrta Nemčije (OPLAN DEU).
Ta naj bi bil »bistven vojaški del celotne obrambe Nemčije«.
Na spletni strani bundeswehr.de je dobesedno navedeno:
»Ključni dejavnik v načrtu OPLAN DEU je zavezniška obveznost Nemčije, ki izhaja iz njenega
geostrateškega položaja kot vozlišča NATA v osrčju Evrope.«
»V primeru izrednih razmer je treba v šestih mesecih skozi Nemčijo premestiti in (...) oskrbeti
do 800.000 zavezniških vojakov ter 200.000 vozil.«
• Poleg operativnega načrta za Nemčijo so bile na novo usmerjene tudi kadrovske osnove za
obrambo na ravni zvezne dežele in zavezništva.
Z novim zakonom o modernizaciji vojaške službe, ki velja od 1. januarja 2026, sta bila
ponovno uvedena registracija in pregled mladih.
Zaenkrat obvezno vpoklicanje ni predvideno, vendar se lahko odredi v primeru spremenjenih varnostnih razmer.
• NATO širi svojo vojaško logistiko na vzhodnem krilu.
To vključuje prometne koridorje, skladiščne zmogljivosti in oskrbovalne sisteme, ki naj bi
omogočili hitrejšo premestitev in oskrbo oboroženih sil.
• Od ruskega napada na Ukrajino 24. februarja 2022 je Ukrajino zapustilo približno sedem milijonov
ljudi, ki so poiskali zatočišče v drugih državah.
Samo v EU je začasni zaščitni status prejelo več kot štiri milijone ljudi.
• Po ruskem napadu na Ukrajino se je ukrajinski izvoz žita začasno zmanjšal za kar 80 %, potem ko so
bili blokirani najpomembnejši črnomorski pristanišča.
Šele z alternativnimi prevoznimi potmi in sporazumom o žitu se je izvoz delno spet povečal.
• Vojna v Ukrajini je temeljito spremenila oskrbo Nemčije s plinom.
Desetletja trajajoča odvisnost od ruskega plina iz plinovoda se je končala, potem ko so se dobave močno zmanjšale.
Posledice so bile energetska kriza, močno naraščajoče cene plina in preusmeritev nemške energetske politike k
alternativnim virom oskrbe ter večji varnosti oskrbe.
Napad na plinovode Nord Stream septembra 2022 je situacijo še dodatno zaostril.
• Vojna v Ukrajini znatno obremenjuje nemško gospodarstvo.
Energetska kriza, naraščajoče cene, težave v dobavnih verigah in višji proizvodni stroški
predvsem oslabijo industrijo in zmanjšujejo kupno moč.
Vmesni zaključek
Življenjski standard nemškega in evropskega prebivalstva se je od začetka vojne v Ukrajini leta 2022 opazno spremenil.
Če bi se še dodatne krize – na primer migracijska ali inflacijska kriza – zaostrile ali bi se jim celo pridružila odprta
vojna, bi se Orzechowskijeva teza lahko izkazala za resnično:
»Ko se vse sesuje, si popolnoma prestrašeni državljani ne želijo ničesar bolj kot to, da bi končno spet nekdo poskrbel za red.«
»Ljudje so takrat pripravljeni podrediti se vsakemu ukazu domnevnega rešitelja.«
3. Krizno žarišče: Tajvan in nevarnost zaostritve odnosov med ZDA in Kitajsko
Še kratek pogled na morebitno zaostrovanje razmer v zvezi s Tajvanom:
Konflikt je še posebej pomemben, saj bi se Tajvan lahko spremenil v morebitno žarišče
neposrednega spopada med velesilama ZDA in Kitajsko.
Takšna eskalacija bi lahko imela daljnosežne mednarodne posledice, ki bi lahko vodile celo do globalnega spora.
Kitajska šteje Tajvan za del svojega ozemlja.
Tajvan se smatra za samostojno demokracijo.
ZDA podpirajo Tajvan, ne da bi ga uradno priznale kot neodvisno državo.
ZDA že desetletja dobavljajo Tajvanu oborožitvene sisteme in obrambno tehnologijo, med drugim protiletalske sisteme,
rakete, radarske sisteme, ladje in sodobna bojna letala.
Tudi v tem primeru je treba upoštevati, kot piše »ZeroHedge«, da je Tajvanski preliv najnevarnejše
stičišče vojaške moči in svetovnega gospodarstva.
Gre za vrsto nevarnosti, ki povezuje ozemeljsko suverenost, vojaško tekmovanje in tehnološke temelje svetovnega gospodarstva.
V članku z dne 25. julija je dobesedno navedeno:
»To kaže, da vprašanje Tajvana sega daleč prek samega otoka.
Vsak večji konflikt bi neposredno ogrozil eno od najpomembnejših tehnoloških in gospodarskih regij na svetu – s
posledicami za proizvodnjo polprevodnikov, pomorsko trgovino, finančne trge in globalne dobavne verige.
Vojaška kriza v Tajvanskem prelivu bi zato lahko imela gospodarske posledice že preden bi se konflikt razvil v obsežno vojno.
»Strateški pomen regije pomeni, da ima mednarodna skupnost velik interes za preprečevanje eskalacije, pomeni pa tudi, da
je število akterjev, ki imajo kaj izgubiti, izjemno veliko.«
Zato ni mogoče izključiti, da bi tajvanska kriza imela ne le vojaške posledice, temveč bi lahko sprožila tudi
obsežne gospodarske krize, ki bi prizadele potrošnike, široke sloje prebivalstva in srednji razred po vsem svetu.
To bi služilo kot podlaga za večjo družbeno sprejemljivost CBDC-jev in globalnega osnovnega dohodka.
Po mnenju Wolffa bi to pomenilo konec finančne svobode in vzpostavitev svetovne diktature.
Kaos in krize kot priložnost
Če bi se ta teza »Ordo ab Chao« dejansko izkazala za resnično – na kar po mnenju njenih zagovornikov kaže veliko –
bi to pomenilo, da vojne ne izbruhnejo izključno naključno in da njihov cilj ni iztrebljenje človeštva.
Krize se obravnavajo kot sredstvo za družbeno uveljavitev novega svetovnega reda in za to, da se ta zdi zaželen.
Arhitekti novega svetovnega reda si pri tem prizadevajo ohranjati različna žarišča konfliktov – med drugim
konflikte v Ukrajini in z Iranom ter konflikt na Tajvanu.
Iz kriz, ki iz tega izhajajo, lahko nato glede na razvoj dogodkov izberejo, kateri mlinski kamen naj se spravi v gibanje.
Naj gre za gospodarsko, energetsko ali migracijsko krizo, pa vse do odprte vojne ali nove domnevne pandemske krize
– glede na situacijo postavijo ustrezen kamen, da svojega nasprotnika postopoma spravijo v zagato.
Z zgodovinskega vidika pa lahko krize delujejo tudi kot pospeševalci družbene preobrazbe.
Med krizo zaradi koronavirusa je več ljudi kot kdaj koli prej začelo dvomiti v splošno sprejeto mnenje politike in medijev.
Sprejeli so načelo »Ordo ab Chao«, po katerem se krize – kot je domnevna pandemijska kriza – lahko izkoristijo za uvedbo
novih zakonov in ukrepov, vse do svetovne zdravstvene diktature.
Tudi Ernst Wolff se strinja s tem.
Čeprav se bodo krize po mnenju Wolffa zaostrile, v tem vidi tudi prelomnico.
Na vprašanje, kaj mu v teh popolnoma norih časih še daje upanje, je odgovoril takole:
»Dejstvo, da so največji izumi človeštva vedno nastali v najtežjih razmerah.«
No, rojen sem bil v Kitajski.
Znak za krizo na Kitajskem je sestavljen iz dveh znakov: na eni strani nevarnost, na drugi pa priložnost.
In menim, da moramo ob vseh nevarnostih, ki nas obdajajo, prepoznati tudi priložnosti, ki se nam ponujajo.
In mislim, da smo na pragu velikega razvoja.
Torej smo na koncu sistema, ki ga vodi denar.
Trenutno prehajamo na sistem, ki temelji na podatkih.
In tu se poraja vprašanje: kdo bo nadzoroval te podatke?
Ali bo še naprej le peščica tistih, ki to počnejo v lastnem interesu?
Ali pa obstaja možnost, da te podatke damo na voljo vsem ljudem in s tem zgradimo svet, ki je bistveno lepši
od vsega, kar smo doživeli v zadnjih nekaj sto letih?
Mislim, da se nahajamo pred to dilemo.
»In kdor želi svojemu življenju dati smisel, naj se bori za boljšo od obeh možnosti.«
Če se želite podrobneje poglobiti v vprašanje, kako je mogoče krize izkoristiti kot priložnosti za spremembe,
vam priporočamo spodbuden in navdihujoč govor Iva Saseka na mednarodnem srečanju prijateljev leta 2026:
»Kraljeva disciplina duhovnega boja« – Mednarodno srečanje prijateljev 2026 (z Ivo Sasekom) 9. maja 2026
Poskušam pobegniti iz te kletke, ki me obdaja.
Kako sem sploh prišel sem?
Kako pridem ven?
Te roke želijo pomagati, pomagati razburjenemu svetu.
A nekaj me je močno prizadelo in mi preprečilo, da bi začel s tem, kar sem nameraval.
Mnogi so mi poskušali pomagati z mnogimi nasveti.
Vsi so bili zaman.
Rešilo me je le eno: majhen iskrica resnice.
To me je rešilo iz pekla.
Oh, nikoli se ne bom vdal, ker svetloba prežene noč.
Ni pomembno, kako temno je.
Najmanjša luč je močnejša od najgloblje teme.
Svetloba prebije noč.
Razkrila je vašo zlobno igro.
Kar je bilo skrito, pride na dan (na svetlobo).
Svetloba VEDNO prebije noč.
Velik prevara vsak dan:
„To je v tvojo korist,“ pravijo z nasmehom.
Vsi delamo vse, kar zahtevajo.
Ampak nikoli jim ni dovolj.
Njihova neskončna pohlepnost ne popušča.
Tako bo šlo naprej, dokler se ne bomo soočili z resnico.
Oh, njihov čas se je iztekel, kajti: svetloba preganja noč!
Ni pomembno, kako temno je.
Najmanjša luč je močnejša od najgloblje teme.
Svetloba prežema noč.
Razkrila je vašo zlobno igro.
Kar je bilo v tišini, pride na dan.
Svetloba VEDNO prebije noč.
Neustavljivi smo, dokler ne dosežemo cilja.
Ne bomo obupali.
Svetloba bo rasla in rasla.
Noč je nemočna, ker: svetloba vedno prebije noč!
Ni pomembno, kako temno je.
Najmanjša luč je močnejša od najgloblje teme.
Svetloba vedno prebije noč.
Razkrila je vašo zlobno igro.
Kar je bilo v senci, se zdaj osvetli.
Svetloba vedno prebije noč.
Najmanjša luč je močnejša od najgloblje teme.
Svetloba prežema noč.
Kar je bilo v senci, pride na svetlobo.
Svetloba za vedno prebije noč.