”Ordo ab Chao” – på svenska ”Ordning ur kaos” – är mottot för det frimurarsystemet ”Den
gamla och antagna skotska riten”, förkortat AASR.
Beteckningen ”skotsk” syftar inte på ritualens geografiska ursprung, som främst uppstod i Frankrike under 1700-talet.
AASR räknas till ett av de mest inflytelserika höggradsystemen inom frimureriet världen över.
Den amerikanske inbördeskrigsofficeren och författaren Albert Pike var i 32 år, fram till sin död år 1891,
”suvärn storbefälhavare” för AASR:s södra jurisdiktion.
Tillbaka till AASR:s motto – ”Ordning ur kaos”.
Enligt YouTube, ChatGPT och liknande källor härstammar antagandet att kaos avsiktligt framkallas för att
skapa en ny världsordning från konspirationsteorier.
Mottot symboliserar tanken att människan genom okunnighet och oordning når en större inre ordning.
Vissa experter som noggrant följer de geopolitiska, ekonomiska och socialpolitiska händelserna i världen drar en annan slutsats.
Bland dem finns till exempel den tyske finansexperten och författaren Ernst Wolff samt den tyske
statsvetaren, redaktören och författaren Peter Orzechowski.
I sin bok ”Chaos”, som utkom år 2024, avslöjar Orzechowski med hjälp av oroande exempel maktelitens övergripande plan
för hur den kommer att skapa kaos och vad dess slutmål är.
Orzechowski ger fyra exempel på hur kaos skapas som ett medel för att uppnå ett mål:
1. Krig och geopolitiska konflikter underblåses
2. Livsmedels- och energiförsörjningen störs
3. Den massiva invandringen till Europa kommer att fortsätta att drivas på
4. Människornas tankar blir förvirrade
Orzechowski sammanfattar det i sin bok på följande sätt.
Citat: ”Kaos ska skaka världen i dess grundvalar.”
Den lömska planen bakom detta: När allt går överstyr önskar de fullständigt skräckslagna medborgarna inget hellre än att
någon äntligen återigen ska se till att ordningen återställs.
”Då är människorna beredda att underkasta sig varje befallning från den påstådda frälsaren.”
I följande program undersöks, med utgångspunkt i tre aktuella konflikthärdar – Iran/Mellanöstern,
Kina/Taiwan och Ukraina/Ryssland – i vilken utsträckning Orzechowskis tes stämmer:
Kan vissa händelser tolkas som ”skapad kaos”, och vem drar nytta av det?
1. Krisområde: Kriget i Iran 2026 – Mellanöstern och Hormuzsundet
Under förevändningen att man ville hindra Iran från att utveckla kärnvapen inledde Israel och
USA den 28 februari 2026 sina attacker mot Iran.
Sedan dess har attacker mot iranska mål, iranska vedergällningsangrepp mot Israel och
amerikanska militäranläggningar i Mellanöstern samt tillfälliga vapenvilor avlöst varandra.
Följande bör noteras i detta sammanhang:
• USA:s president Donald Trump visar sig återigen, genom sina motstridiga uttalanden och handlingar, vara
en politisk kaosfigur par excellence, som knappast någon annan politiker förkroppsligar.
Ibland säger han ”Hü”, ibland ”Hott”:
Å ena sidan talar han om krigets slut, å andra sidan aviserar han ytterligare attacker.
• Kriget mot Iran är en blandning av traditionell krigföring och psykologisk krigföring (PsyOps).
Båda dessa faktorer – terror respektive krigshandlingar med vapenmakt samt all krigsretorik –
samverkar för att hålla befolkningen i ”rädsla och skräck”.
Detta kallas även för ”spänningsstrategin” och innebär att man utnyttjar terroristattacker eller andra händelser för
att skapa rädsla och osäkerhet bland den egna befolkningen.
Vidare står det i Kriminologi-Wiki: ”Dessutom kan en strategi som bygger på spänning tjäna som rättfärdigande för
statliga repressiva åtgärder och ingripanden genom att stärka befolkningens önskan om statligt ingripande.”
Eller, för att återigen citera Orzechowski: ”När allt går överstyr önskar de fullständigt förskräckta
medborgarna inget hellre än att någon äntligen återigen ska se till att ordningen återställs.”
• De likriktade medierna är fulla av varningar om att kriget mot Iran kan sprida sig till Gulfstaterna eller
till och med eskalera till en internationell konflikt.
På så sätt kan i slutändan varje åtgärd, varje militär upprustning och varje militär handling
rättfärdigas – eller stängningen av Hormuzsundet.
Stängningen av Hormuzsundet och det hotande kaoset
Den i USA födde iranske politiska analytikern Seyed Mohammad Marandi varnade i en intervju den 23 juli 2026 för
en dramatisk eskalering av konflikten mellan USA och Iran.
Hormuzsundet, den strategiska sundet mellan Persiska viken och Omanbukten, skulle i detta
sammanhang utgöra den kritiska punkten i eskaleringen.
En artikel på finans- och nyhetswebbplatsen ”ZeroHedge” sammanfattade det på följande sätt:
”Hormuzsundet är särskilt farligt, eftersom det förvandlar en regional militär
konfrontation till ett globalt ekonomiskt problem.”
”Vattenvägen är en avgörande transportled för energitransporter, vilket innebär att varje längre varande störning inte
bara drabbar de krigförande länderna, utan även regeringar, industrier och konsumenter tusentals kilometer bort.”
Analytikerna förutspådde ett globalt oljeunderskott på cirka 1,5 miljoner fat per dag.
Den före detta CIA-analytikern Larry C. Johnson går till och med ännu längre och talar om en ”global inflationschock”:
”Medan världsmarknaderna fortsätter att fokusera på den olja som transporteras genom sundet förbiser de de
genomgripande konsekvenserna av att leveranserna av helium, svavel och urea har upphört.”
”Världsekonomin känner redan av konsekvenserna av det minskade utbudet av dessa råvaror, och världen
kommer att drabbas av en global inflationschock.”
Den tyske finansexperten och författaren Ernst Wolff slår an samma sträng.
Han räknar med att det kommer att ta några veckor, kanske ytterligare en till två månader, innan de
strategiska olje- och gasreserverna är förbrukade.
Det kommer att leda till ekonomiska kollapser.
Han tror att kriget då kommer att bryta ut på nytt och att det kommer att leda till en global energikris.
Wolff räknar med ”en riktigt kraftigt stigande inflation”.
Ytterligare kaos hotar till följd av en hungersnöd och en därav följande ny migrationskris. Ernst Wolff:
”Därvid är energichocken bara en chock.”
I höst kommer vi dessutom att uppleva en andra chock, som kommer att bli ännu värre.
”Och det är den enorma hungersnöden som hotar framför allt i Afrika, på grund av att det inte längre går att
transportera gödselmedel genom Hormuzsundet och att priserna på gödselmedel därför har skjutit i höjden.”
På frågan om han räknade med en hungersnöd i Europa svarade Wolff:
”Inte en hungersnöd, men en ny migrationskris.”
Det är alltså helt, helt uppenbart att om människor verkligen svälter i Afrika – och så är fallet i Kenya,
Zambia, Etiopien och i flera länder i västra delen av kontinenten – så är det så överallt.
Och detta kommer även att drabba de nordafrikanska staterna; alltså både Egypten och Syrien i Mellanöstern.
Det kommer alltså att få konsekvenser överallt.
Det kommer naturligtvis att öka trycket på Europa och därmed också sätta ännu större press på människorna här.
Vad kommer folk då att göra? De kommer att kräva ökad säkerhet.
Vem kommer att erbjuda dem säkerhet? IT-koncernerna genom övervakning och manipulation.”
Delavslutning
De omfattande konsekvenserna av stängningen av Hormuzsundet till följd av kriget mot Iran visar tydligt att kriget
håller på att utvecklas till ett globalt ekonomiskt problem som drabbar konsumenter över hela världen.
Krigets konsekvenser verkar i mindre utsträckning riktas mot stater än mot konsumenter
världen över, den breda massan och medelklassen.
I en artikel på den oberoende analysplattformen uncutnews.ch kallas detta ett ”krig om världens energiförsörjning”:
”Allt fler tecken tyder på att olje- och gasinfrastrukturen numera har blivit ett regelrätt slagfält.”
”Raffinaderier, rörledningar, exportterminaler, tankfartyg och världens två viktigaste maritima flaskhalsar –
Hormuzsundet och Bab el-Mandeb-sundet – hamnar i allt högre grad i fokus för alla konfliktparternas militära planering.”
Den egentliga faran ligger i risken att flera krisområden eskalerar samtidigt: Hormuz, Bab el-Mandeb,
saudiska oljefält, katariska LNG-anläggningar , israeliska gasfält och amerikanska militärbaser.
Då skulle ett regionalt krig utvecklas till en global energi- och ekonomisk kris.
I ett inlägg på Telegram den 1 juni definierade Wolff det på följande sätt:
”Kriget mellan USA och Israel å ena sidan och Iran å andra sidan är i själva verket ett krig mellan tech- och
finansjättarna på Wall Street och i Silicon Valley och det globala medelklassamhället.”
”Avsiktlig energibrist och höjda energipriser kommer att driva miljontals små och medelstora företag i konkurs.”
Ernst Wolff och andra oberoende observatörer utgår från Orzechowskis tes att ett planerat, kumulativt
globalt kaos ska leda till uppkomsten av en ny världsordning präglad av digital diktatur och total kontroll:
• Energikrisen och andra kriser ska ha framkallats avsiktligt för att sätta ännu större press på människor, driva på
digitaliseringen och eventuellt även införa nya nedstängningar.
• CBDC:er , det vill säga digitala centralbanksvalutor, ska införas för att möjliggöra
fullständig digital spårbarhet av penningflöden.
I en artikel från februari 2024 beskrev Ernst Wolff hur detta digitala centralbankspengar ska göras programmerbara:
”Vi får under inga omständigheter låta oss luras:
Sådana programmerbara pengar innebär slutet på all ekonomisk frihet och total
övervakning från statens sida genom centralbanken.
Programmerbara pengar innebär att man inte bara kan bestämma åt oss hur mycket vi får spendera, utan också vad, när och var.
Dessutom kan man när som helst helt stänga av vår tillgång till pengar eller – enligt kinesisk förebild – underkasta oss
ett socialt kreditsystem som tvingar oss att följa den aktuella regeringens föreskrifter – eller stå där utan pengar.”
• Som en ytterligare följd av ekonomiska och sociala kriser kommer de drabbade att kräva en universell basinkomst.
Enligt Wolff ska den dessutom endast ges ut i form av CBDC:er.
Ernst Wolff sammanfattar det på följande sätt:
”Hormuzsundet är stängt – och USA:s oljereserver kommer att vara förbrukade inom några veckor.”
Det som politiken och medierna framställer som en fredsprocess är i själva verket en avsiktligt framkallad energikris:
”Som ett verktyg för programmerbara pengar, total kontroll och uppbyggnaden av en digital
diktatur som överskuggar alla diktaturer i historien.”
Nedan ges en översiktlig beskrivning av ytterligare två centrala krisområden.
2. Krisområde: Konflikten mellan Ukraina och Ryssland
Som Kla.TV har visat i flera program har befolkningen redan sedan ”det kalla kriget” (1945–1991) mellan USA
och Sovjetunionen genomgående hållits i ett tillstånd av ”spänning” och ”osäkerhet”.
Detta ledde till en regelrätt kapprustning – även på det nukleära området.
I stället för det ”kalla kriget” uppstod en bestående risk för konflikter och spänningar mellan Nato och Ryssland.
Detta underblåstes ytterligare av den så kallade NATO:s utvidgning österut från och med 1999 samt av den
konstitutionsstridiga regeringsstörten i Kiev år 2014.
Till slut eskalerade konflikten när ryska trupper invaderade Ukraina den 24 februari 2022.
Åsikterna går isär när det gäller frågan ”Vem bär skulden för kriget i Ukraina?”.
Frågan verkar snarare leda in på ett sidospår.
Samtidigt väcker den kontroversiella debatter och splittrar samhällen, folk sinsemellan och även fria journalister.
Förespråkare av ”Ordo ab Chao”-tesen, såsom Ernst Wolff, Peter Orzechowski och David Icke, utgår från att krig samt
spänningar som kan eskalera till krig planeras, provoceras fram och utnyttjas på ett målinriktat och strategiskt sätt.
Det handlar alltså om att avslöja de verkliga krigshetsarna samt de som står bakom och styr de väpnade konflikterna.
Det är till exempel känt att den strategiska planeringen för Nato redan 1939 ägde rum inom Council on Foreign Relations (CFR).
Allen W. Dulles, frimurare i 33:e graden, ledde försvarsgruppen inom CFR:s avdelning för krigs- och fredsstudier
– det vill säga den strategiska planeringen inom Nato.
Kla.TV:s dokumentär om Nato visade hur Nato å ena sidan driver på hela krigshetsen, men å andra
sidan också fungerar som ett avledningsmanöver.
Hela krigshysterin syftar till att avleda uppmärksamheten från de parallella strävandena att utöka den
omfattande digitala kontrollen och etablera en ny världsordning.
Vilka konsekvenser får det kaos som utlösts av kriget i Ukraina, och vart kan denna utveckling leda?
Den mest uppenbara konsekvensen är att förberedelserna inför ett eventuellt krig pågår för
fullt och att detta kan bryta ut när som helst:
• Artikeln på finans- och nyhetswebbplatsen ”ZeroHedge” från den 25 juli talar om ”Europas återupprustningsprojekt”.
”NATO har ålagt sina medlemsländer ett långsiktigt mål att fram till 2035 årligen avsätta 5 % av BNP
till försvar och försvarsrelaterade säkerhetsbehov.”
Samtidigt meddelade alliansen i juli 2026 att de europeiska allierade och Kanada redan under 2025 hade ökat sina
kärnförsvarsutgifter med nästan 20 % jämfört med föregående år.”
• Efter Rysslands invasion av Ukraina har EU, genom en rad olika lagstiftningsinitiativ, tagit på sig en central roll i
arbetet med att stärka den europeiska försvarsberedskapen.
Nättidningen ”Telepolis” rapporterade den 24 februari att den europeiska industrin nu ska rustas upp
med många miljarder inför den planerade krigsekonomin.
Sedan den 30 december 2025 kan alltså Bryssel ingripa i civila leveranskedjor som är relevanta för
försvarsindustrin, vilket i praktiken motsvarar en krigsekonomi.
• Tyskland lade fram den första versionen av operationsplanen för Tyskland (OPLAN DEU) i början av 2024.
Denna utgör ”en väsentlig militär del av Tysklands totala försvar”.
På bundeswehr.de står det ordagrant:
”En avgörande faktor i OPLAN DEU är Tysklands förpliktelse gentemot alliansen, som följer av landets geostrategiska
läge som en knutpunkt för Nato i hjärtat av Europa.
”I en nödsituation måste upp till 800 000 allierade soldater och 200 000 fordon förflyttas genom
Tyskland och (...) försörjas inom sex månader.”
• Förutom operationsplanen för Tyskland omformades även personalgrunden för
försvarsinsatserna på delstatsnivå och inom alliansen.
I och med den nya lagen om modernisering av värnplikten, som trädde i kraft den 1 januari 2026, har
registrering och värnpliktsundersökning av ungdomar återinförts.
Det finns för närvarande inga planer på en obligatorisk inkallelse, men en sådan
kan beslutas om säkerhetsläget förändras.
• Nato utökar sin militära logistik längs östflanken.
Detta omfattar transportkorridorer, lagringskapacitet och försörjningssystem som ska möjliggöra en
snabbare förflyttning och försörjning av styrkorna.
• Sedan Rysslands angrepp på Ukraina den 24 februari 2022 har omkring sju miljoner människor
lämnat Ukraina och sökt skydd i andra länder.
Enbart inom EU beviljades mer än fyra miljoner människor tillfällig skyddsstatus.
• Efter Rysslands angrepp på Ukraina minskade den ukrainska spannmålsexporten tillfälligt med upp till 80 %, efter
att de viktigaste hamnarna vid Svarta havet hade blockerats.
Det var först tack vare alternativa transportvägar och spannmålsavtalet som exporten delvis kunde öka igen.
• Kriget i Ukraina förändrade Tysklands gasförsörjning i grunden.
Det årtionden långa beroendet av rysk gas via rörledning upphörde efter att leveranserna minskat kraftigt.
Följden blev en energikris, kraftigt stigande gaspriser och en omorientering av den tyska energipolitiken mot
alternativa leveranskällor och ökad försörjningstrygghet.
Attentatet mot Nord Stream-rörledningarna i september 2022 förvärrade situationen ytterligare.
• Kriget i Ukraina belastar den tyska ekonomin avsevärt.
Energikrisen, stigande priser, problem i leveranskedjorna och högre produktionskostnader
drabbar framför allt industrin och minskar köpkraften.
Delsammanfattning
Levnadsstandarden för den tyska och europeiska befolkningen har förändrats märkbart sedan kriget i Ukraina började år 2022.
Om ytterligare kriser – till exempel en migrations- eller inflationskris – skulle förvärras eller om det till och med skulle
uppstå ett öppet krig, skulle Orzechowskis tes kunna besannas:
”När allt går överstyr önskar de helt förskräckta medborgarna inget hellre än att någon äntligen
återigen ska se till att ordningen återupprättas.”
”Då är människorna beredda att underkasta sig varje befallning från den påstådda frälsaren.”
3. Krisområde: Taiwan och risken för en eskalering mellan USA och Kina
Ännu en kort titt på en möjlig eskalering kring Taiwan:
Konflikten är av särskild betydelse, eftersom Taiwan skulle kunna bli en möjlig brännpunkt för en
direkt konfrontation mellan stormakterna USA och Kina.
En sådan eskalering skulle kunna få långtgående internationella konsekvenser, som i värsta fall kan leda till en global konflikt.
Kina betraktar Taiwan som en del av sitt nationella territorium.
Taiwan betraktar sig som en självständig demokrati.
USA stöder Taiwan utan att officiellt erkänna det som en självständig stat.
USA har i årtionden levererat vapensystem och försvarsteknik till Taiwan, däribland luftförsvarssystem,
missiler, radarsystem, fartyg och moderna stridsflygplan.
Men även här bör man, som ”ZeroHedge” skriver, beakta att Taiwansträdet är den farligaste
korsningen mellan militärmakt och global ekonomi.
Det handlar om en typ av hot som förenar territoriell suveränitet, militär konkurrens och världsekonomins tekniska grunder.
I artikeln från den 25 juli står det ordagrant:
”Detta visar att Taiwanfrågan sträcker sig långt bortom själva ön.”
Varje större konflikt skulle omedelbart äventyra en av världens viktigaste teknik- och ekonomiregioner – med
konsekvenser för halvledartillverkningen, sjöhandeln, finansmarknaderna och de globala leveranskedjorna.
En militär kris i Taiwansundet skulle därför kunna få ekonomiska konsekvenser redan innan
konflikten utvecklas till ett fullskaligt krig.
”Regionens strategiska betydelse innebär att det internationella samfundet har ett stort intresse av att förhindra en
eskalering, men det innebär också att antalet aktörer som har något att förlora är exceptionellt stort.”
Det kan därför inte uteslutas att Taiwan-krisen inte bara skulle få militära konsekvenser, utan också utlösa omfattande ekonomiska
kriser som skulle drabba konsumenter, breda befolkningsgrupper och små- och medelstora företag över hela världen.
Detta skulle fungera som en grogrund för att göra CBDC:er och en global basinkomst mer socialt acceptabla.
Enligt Wolff skulle detta innebära slutet på den ekonomiska friheten och upprättandet av en världsdiktatur.
Kaos och kriser som möjligheter
Om denna ”Ordo ab Chao”-tes verkligen skulle visa sig stämma – vilket, ur dess förespråkares synvinkel, mycket tyder på
– skulle detta innebära att krig inte enbart uppstår slumpmässigt och inte syftar till att utplåna mänskligheten.
Kriser betraktas som ett medel för att socialt genomdriva en ny global ordning och få den att framstå som önskvärd.
Arkitekterna bakom den nya världsordningen strävar efter att upprätthålla olika konfliktfoci – däribland
konflikterna i Ukraina och med Iran samt Taiwan-konflikten.
Utifrån de kriser som uppstår kan de sedan, beroende på hur situationen utvecklas,
välja vilken kvarnsten som ska sättas i rörelse.
Oavsett om det handlar om en ekonomisk kris, en energikris eller en migrationskris, eller till och med ett öppet krig eller en ny
påstådd pandemikris – beroende på situationen placerar de den passande pjäsen för att steg
för steg driva sin motståndare in i ett dilemma.
Ur ett historiskt perspektiv kan kriser dock också fungera som drivkrafter för samhällelig omvandling.
Under covidkrisen har fler människor än någonsin tidigare börjat ifrågasätta den gängse
uppfattningen inom politiken och medierna.
De har genomskådat principen ”Ordo ab Chao”, enligt vilken kriser – såsom den påstådda pandemikrisen – kan
utnyttjas för att införa nya lagar och åtgärder, ända fram till en världsomspännande hälsodiktatur.
Ernst Wolff går i samma riktning.
Enligt Wolff kommer kriserna visserligen att förvärras, men han ser det också som en vändpunkt.
På frågan om vad som fortfarande gav honom hopp i denna helt galna tid svarade han följande:
”Det faktum att mänsklighetens största uppfinningar alltid har uppstått i de svåraste situationerna.”
Jag är ju född i Kina.
Tecknet för kris i Kina består av två tecken: å ena sidan fara och å andra sidan möjlighet.
Och jag tror att vi, trots alla faror som lurar runt oss, också måste se de möjligheter som finns där.
Och jag tror att vi befinner oss i slutet av en stor utveckling.
Vi befinner oss alltså vid slutet av det penningstyrda systemet.
Vi befinner oss i övergången till det datastyrda systemet.
Och frågan är: vem kommer att kontrollera dessa uppgifter?
Kommer det även i fortsättningen att vara väldigt få som gör detta i eget intresse?
Eller finns det en möjlighet att vi gör dessa data tillgängliga för alla människor och därmed skapar en värld
som är betydligt vackrare än allt det vi har upplevt under de senaste flera hundra åren?
Jag tror att det är det här alternativet vi står inför.
”Och den som vill ge sitt liv en mening bör kämpa för det bättre av de två alternativen.”
Om ni vill fördjupa er i frågan om hur kriser kan utnyttjas som möjligheter till förändring rekommenderar vi
Ivo Saseks uppmuntrande och banbrytande tal vid det internationella vännersmötet 2026:
”Den främsta disciplinen inom andlig strid” – Internationellt vännersmöte 2026 (med Ivo Sasek) den 9 maj 2026
Jag försöker fly från den bur som omger mig.
Hur hamnade jag här?
Hur tar jag mig ut härifrån?
Dessa händer vill hjälpa, hjälpa den upprörda världen.
Men något drabbade mig hårt och hindrade mig från att genomföra det jag hade tänkt göra.
Många försökte hjälpa mig med en massa råd.
Alla var förgäves.
Det som räddade mig var en enda sak: den lilla gnistan av sanning.
Det ledde mig ut ur helvetet.
Åh, jag ger aldrig upp, för ljuset bryter igenom natten.
Det spelar ingen roll hur mörkt det är.
Det svagaste ljuset är starkare än det djupaste mörkret.
Ljuset bryter igenom natten.
Det har avslöjat ert onda spel.
Det som har hållits dolt kommer fram i ljuset.
Ljuset bryter ALLTID igenom natten.
En stor illusion varje dag:
”Det är för ditt eget bästa”, säger de med ett leende.
Vi gör alla precis vad de än begär.
Men de får aldrig nog.
Deras oändliga girighet tar aldrig slut.
Det kommer att fortsätta så här tills vi konfronterar sanningen.
Åh, deras tid är ute, för: Ljuset bryter igenom natten!
Det spelar ingen roll hur mörkt det är.
Det minsta ljuset är starkare än det djupaste mörkret.
Ljuset bryter igenom natten.
Det har avslöjat ert onda spel.
Det som har hållits i mörker kommer att bli ljust.
Ljuset bryter ALLTID igenom natten.
Vi är ohejdbara tills målet är nått.
Vi kommer inte att ge upp.
Ljuset kommer att växa och växa.
Natten är oskadlig, eftersom ljuset alltid bryter igenom natten!
Det spelar ingen roll hur mörkt det är.
Det svagaste ljuset är starkare än det djupaste mörkret.
Ljuset bryter alltid igenom natten.
Det har avslöjat ert onda spel.
Det som har hållits i mörker kommer fram i ljuset.
Ljuset bryter alltid igenom natten.
Det svagaste ljuset är starkare än det djupaste mörkret.
Ljuset bryter igenom natten.
Det som har hållits i mörkret kommer att lysa upp.
Ljuset bryter för alltid igenom natten.