Mis seost on hiljutisel Ceuta pagulaste laine, Lähis-Ida konfliktidel, tohutul energiakriisil, galopeerival
inflatsioonil, kokkuvariseval finantssüsteemil, 15-minutilistel linnadel ja muudel aktuaalsetel teemadel omavahel?
Seda saate teada sellest põnevast intervjuust Ernst Wolffiga.
Kuigi paljud inimesed jälgivad praeguseid kriise ja sündmusi õuduse ja murega, juhib finants- ja
majandusanalüütik Ernst Wolff oma vaatajate tähelepanu ikka ja jälle kõigi nende sündmuste taustale ja ühisjoontele.
Mitmete kriiside teravnemise ajal on rohkem kui kunagi varem vaja inimesi, kes „tunnistavad seoseid ja
mustreid ning mõtlevad asjad tõeliselt lõpuni läbi“.
Tere, kallid sõbrad. Täna on meie külaliseks Ernst Wolff. Suur tänu, et leidsid aega.
Tänan kutse eest.
Väga hea meelega. Ja mida arvad Ceuta piiril toimunud sissetungist?
Ma arvan, et see on luureteenistuste ja taustal tegutsevate sionistlike miljardäride väga õnnestunud manööver.
Noh, kogu see asi nõudis muidugi väga ulatuslikku ja pikka ettevalmistust, millest me midagi ei teadnud.
Noh, kõigepealt räägime lühidalt Ceuta geograafiast.
Ceuta on enklaav. See piirkond kuulub Hispaaniale, kuid asub Põhja-Aafrika mandril, olles
ümbritsetud Marokost, täpselt nagu Melilla.
Need onki need kaks enklaavi, mis asuvad tegelikult Maroko territooriumil, st Põhja-Aafrikas, kuid kuuluvad Hispaaniale.
Ja siis on veel Lääne-Sahara, mis on selles kontekstis samuti väga oluline. See asub Maroko ja Mauritaania vahel.
See on maa, mis hetkel tegelikult kellelegi ei kuulu. Seal tegutseb
vabastusorganisatsioon Polisario, kes nõuab seda maad endale.
Siis nõuab ka Alžeeria seda maad endale. Seega on seal päris palju konflikte.
Ja nüüd juhtus järgmine asi: 2020. aastal sõlmis Donald Trump Aabrahami lepingud.
See on kokkulepe Iisraeli ja islamiriikide vahel, mille eesmärk on väidetavalt rahu saavutamine selles piirkonnas.
Tegelikult hõlmab see kokkulepe sõjalist ja tehnilist koostööd – eriti kübervaldkonnas.
Nii et see leping sõlmiti 2020. aastal Iisraeli, Bahreini ja Araabia Ühendemiraatide vahel
ning hiljem liitusid sellega Maroko ja Sudaan.
Niisiis, Maroko ja Iisraeli vahel on sõlmitud leping ühise sõjalise koostöö ja digivaldkonnas tehtava koostöö kohta.
Seejärel sõlmiti sel aastal aprillis USA ja Maroko vahel kümneks aastaks kavandatud sõjaline leping.
Huvitav on see, et Maroko hangib praegu 60 % oma relvadest USA-st.
Iisrael impordib umbes 67–69 % oma relvadest. Seega on ta Ameerika relvade suur ostja.
Ja pärast seda kokkulepet käesoleva aasta aprillis oli Maroko valitsus USA-le nii
tänulik, et nimetas ühe kiirtee Donald Trumpi auks.
Nii et Marokos on 1000 km pikkune kiirtee, mille nimi on Donald Trump Highway.
Noh, selle taga oli tegelikult päris palju ettevalmistusi. Siis oli muidugi veel Iraani sõda.
Ja Iraani sõjas ei lubanud Hispaania ameeriklastel neid õhuväebaase kasutada – seega on
riik praktiliselt sattunud USA sihtmärgiks.
Ja USA ja Iisrael tahavad muidugi Hispaaniale kätte maksta. Ja mida nad nüüd tegid?
Nad lavastasid selle pagulaskriisi, sest ju ei usu keegi maailmas, et 60 000 inimest koguneksid
korraga kuue tunni jooksul kokku ja roniksid üle piiri.
Nii et kogu asi oli väga strateegiliselt ette valmistatud ja see on väga selge löök.
Ja siinkohal on oluline meeles pidada, et tegelikult ei ole siin tegemist konfliktiga Maroko, Hispaania, USA ja Iisraeli vahel.
Tegemist on sellega, et juhtida inimeste ja maailma avalikkuse tähelepanu kõrvale suurimast
pettusest, mis finantssüsteemis kunagi toimunud on.
Nii et just eile kuulsime, et Ameerika Ühendriikide rahandusminister Scott Bessent ütles:
„Oleme lähedal kokkuleppe sõlmimisele Iraaniga.”
Ja kohe langes naftahind jälle järsult ning mõned miljardärid teenisid taas väga-väga palju raha.
Ja me seisame silmitsi tohutu katastroofiga, tohutu finants- ja majanduskriisiga.
Ja loomulikult tuleb inimestele leida süüdlane, ning süüdlasena esitatakse neile just sisserändajaid. See ongi kogu taust.
Ma olen seal näinud ka väga palju intervjuusid, nimelt sisserändajate ja ajakirjanikega.
Ja nemad ütlesidki, täpsemalt öeldi: „Jah, nüüd on piirid avatud. Minge, minge, minge! Minge läbi!”
Ja seetõttu, nii-öelda, olid nad äkki kõik läbi. Ja siis nad ütlesidki, et paar päeva hiljem
kostis: „Tulge tagasi, mu lapsed, tulge tagasi!"
Ja see, aga nad ise ei tea seda. Ma leian ka, et on väga šokeeriv, kuidas inimesi tegelikult lihtsalt nagu malenuppe kasutatakse.
Nii: „Te lähete nüüd sinna ja saate parema elu.” „Oh jah, me läheme sinna.”
Ja siis nii: „Tulge tagasi, see oli lihtsalt nali.” „Okei, okei.”
Kurb on see, et kogu asi on ju oma eesmärgi täitnud.
Nii et inimesed on jälle sisserändajate pärast ärritunud.
Kõik Euroopa inimesed kardavad tohutult järgmist rändelainet, mis kindlasti tuleb.
Ja siis suunatakse kõiki inimesi ütlema: „Tegelikult ei ole meie viletsuse eest vastutavad mitte Wall
Streeti ja teiste börside inimesed, vaid sisserändajad.”
Ja seetõttu on neil tagaplaanil tegutsevatel ülirikkadel miljardäridel loomulikult vabad käed.
Miks arvad, et lõppkokkuvõttes kajastatakse seda nii erinevalt?
Nii et avalik-õiguslikes meediakanalites kajastatakse seda järgmiselt: Nad leidsid sealt kaks ainsat naist ja näitasid seda,
et vaesed naised ujusid nii kaugele, kuigi seal oli näha, et nad ujusid umbes 130 meetrit, et lõpuks ometi ilusat
elu saada, ja nüüd koheldakse neid Hispaanias nii halvasti.
Jah, ei, midagi muud kui see, mida ma just ütlesin. Niisiis, inimesi õhutatakse üksteise vastu.
Nii et ühelt poolt on inimesed, kelle jaoks on täiesti selge, et sisserändajad on kõige hullem, mis üldse olemas on.
Nad nõuavad tagasirändamist, nagu ka AfD, kes loomulikult selle ideele kohe kaasa hüppab.
Ja nad teevadki siis näo, nagu muutuks kõik palju paremaks, kui me kõik need sisserändajad koju saadaksime.
Teisest küljest on inimesi, kes tunnevad suurt kaastunnet nende inimeste saatuse suhtes, sest loomulikult tahavad
paljud neist puhtast vaesusest tulenevalt meie juurde tulla.
Ja kui seal toimuvad suured näljahädad, siis on see loomulikult kujuteldamatult ulatuslik inimkatastroof.
Aga kuidas saaks inimesi üksteise vastu veelgi rohkem üles ässitada, kui kajastada sündmusi
nii, nagu seda teevad näiteks ARD ja „Tagesschau“?
See on õige. Ma ütleksin ka, et põhimõtteliselt seisneb selle probleemi lahendus selles, et riigis, kus
spetsiaalselt sõda või nälg esile kutsutakse, tuleb see seal lahendada ja tagada, et sealsed inimesed saaksid seal elada.
Jah, kui näiteks USA oleks huvitatud sellest, et Marokos läheks paremini, siis nad ei sekkuksid kuidagi sellisel viisil ega
sõlmiksid Marokoga mingeid kaitsekoalitsioone, vaid tagaksid, et Maroko valitsus ei ostaks relvi, vaid hoolitseks
selle asemel selle eest, et inimesed saaksid piisavalt toitu.
[…] Ceuta puhul on asi nii, et – seal on ju veidi vasakpoolne valitsus – seal on praegu algamas võitlus vasakpoolsete vastu.
Vasakpoolsed on need, kes tahavad kõik pagulased siia sisse lasta. Siin öeldakse, et jälle on
toimunud rünnak, seega peame võitlema parempoolsete vastu.
Kuid kõik parempoolsed väidavad, et süüdi on vasakpoolsed, sest nemad on ju vastutavad
selle eest, et sisserändajad praegu siia tulevad.
Suurepärane. Nii on mõlemad pooled üksteise vastu üles ässitatud ning saab oma tegevuskavaga edasi liikuda ja inimesi veelgi
vaesemaks muuta, orjastada ja digitaalsesse diktatuuri juhtida.
[…] Ja Saksamaal on ju väga palju ehitusobjekte, kus on tööd teha.
Ja selle asemel, et neid probleeme lahendada, tuleb näiteks selline pensionireform, mille raames
öeldakse, et näiteks 63-aastane pension on kadumas.
Ee, mis sa sellest arvad? Noh, et rohkem töötad, vähem saad.
See näitab meie aja jääkülma küünilisust, sest börsidel teenitakse raha rohkem kui kunagi varem.
Maailmas muutuvad miljardärid üha rikkamaks ja siis öeldakse vaestele, st just neile, kes on kõige vaesemad, elanikkonna kõige
vaesemale osale, kes suudab end kõige vähem kaitsta – pensionäridele –, et:
„Kuulge, me peame nüüd teie arvelt kokku hoidma.”
See näitabki, millises suunas asi liigub.
Niisiis, olukord ei parane vähimalgi määral, vaid sotsiaalne ebavõrdsus – ja see on minu arvates hetkel maailma
suurim probleem üldse – lisaks kõigile käimasolevatele sõdadele.
Kuid see sotsiaalne ebavõrdsus süveneb üha enam.
Ja eelkõige näedki, et ühel pool arutatakse seda teemat, kuid teisel pool öeldakse:
„Oh, kas võlakohustuste piirangut saaks veel natuke leevendada? Me saame nüüd veel natuke
raha kokku”, aga mitte sellepärast, et sa ütled:
„Olgu, ma pean nüüd esmalt süsteemi uuendama ja jälle tõelisi töötajaid värbama, et see kõik jälle toimiks.“
Ei, sa ütled: „Me säästame sinu arvelt.” Seal ei muutu midagi, seal ei parane midagi.
„Ja teisest küljest võtame rohkem laenu ja suuname selle siis Ukrainasse.“
Jah, kahjuks unustavad inimesed väga kiiresti.
Nii et võlakatet on tõepoolest leevendatud, ja seda juhtus vahetult enne, kui härra Merz sai liidukantsleriks – ta hoolitses
selle eest, et võlakatet sõjaliste kulutuste osas peatataks.
Nii et seal eraldati siis lühidalt öeldes sada miljardit.
Kui jutt on pensionäridest, siis vaadatakse iga miljon kolm korda läbi ja lõpuks saavad
pensionärid vähem, kui nad seni on saanud.
Jah. Ja näiteks järgmine probleem – sealt tuleb ju palju teateid, et gaasihoidlad on
ebatavaliselt tühjad. Mis sa arvad, mis meid siin ees ootab?
Jah, see on tõsi, ja see kehtib mitte ainult Saksamaa, vaid kõigi maailma riikide kohta.
Kõikjal on rünnatud strateegilisi naftavarusid.
Need on praeguseks langenud madalaimale tasemele, mida pole viimase 40–45 aasta jooksul saavutatud.
Ja me näeme ju, et Hormuzi väina on endiselt blokeeritud. Seega räägitakse meile seal iga päev uusi valesid.
Samas näeme aga ka, et meile ei edastata enam üldse teavet Lähis-Ida oluliste sündmuste kohta, näiteks seda, et
Saudi Araabias sai maailma suurim naftarafineerimistehas droonirünnaku tagajärjel märkimisväärselt kahjustada.
Sellest pole enam midagi teatatud. Me ei kuule sellest midagi.
Niisiis tagatakse täiesti süstemaatiliselt, et naftat ja maagaasi jääb üha vähemaks.
Ja see näitab mulle, et meid aetakse täiesti teadlikult ja tahtlikult tohutasse energiakriisi, mis toob kaasa
hinnatõusu kõikjal, sest kõik hinnad sõltuvad energiast.
Ja minu arvates on see tahtlik strateegia inflatsiooni õhutamiseks. Elame ajal, mil võlakoorem on kõigi aegade suurim.
Just USA on jõudnud kõigi aegade kõrgeima võlakoormuseni. Ja kuidas saab võlgu kaotada? Tekitades inflatsiooni.
Ja ma usun, et me seisame hetkel silmitsi galopeeriva inflatsiooniga, mis võib üle minna hüperinflatsiooniks,
ning et selle hüperinflatsiooni raames võidakse kasutusele võtta uut raha CBDC-de ehk keskpanga digitaalraha vormis.
Nii et minu arvates seisab meil ees sügis, mis toob kaasa väga, väga suure, tõeliselt suure murrangu.
On tõesti näha, et nii pole mitte ainult Saksamaal.
Nii näiteks rääkisime ka meie viimases vestluses Venemaast, kus samuti valitseb bensiinikriis.
See on hetkel ülemaailmne nähtus.
Noh, asi on ju selles, et ei tohi valitsustele tähelepanu pöörata. Valitsused pole midagi muud kui marionetid.
Härra Putin ei ole samuti midagi muud kui Venemaa oligarhide marionett, ja neid
huvitab vaid oma varanduse ja võimu laiendamine.
Võib küll olla, et härra Putin jäetakse siis kunagi kõrvale.
Ma olen tõesti väga kindel, et ka Donald Trump kõrvaldatakse peagi.
Piisab vaid sellest, kui vaadata, kuidas tema asepresident temast üha enam eemaldub.
Noh, on küll huvitav, et J.D. Vance ei osale peaaegu kunagi neil pressikonverentsidel.
Alati on seal Marco Rubio ja viimasel ajal kas härra Hegseth või härra Bessent tema
kõrval, kuid J.D. Vance ei ilmu kunagi ekraanile.
Ma arvan, et Donald Trump on seal varsti oma rolli täitnud ja et teda hakatakse siis koos kogu tema
perekonnaga süüdlaseks kuulutama, sest nad on viimasel ajal ju nii ilmselgelt rikastunud.
Siis öeldakse inimestele: „See mees on teid eksiteele viinud. Me jätkame nüüd ise,” ja siis
hakkavad inimesed järgima mõnda teist liidrit.
Aga kas sa suudad tõesti ette kujutada, et need, kellel on tõesti midagi öelda, vaatavad kõik samasse suunda?
Nii et, nagu sa ütlesid, et Venemaa oligarhid põhjustavad energiakriisi samaaegselt Saksamaal, samaaegselt USA-s ja – no
tõesti, et ei öeldaks – näiteks Hiinas, ning et ei öeldaks midagi sellist: „Ei, meie teeme hoopis
vastupidi“ või „Siis oleme meie need, kes lõpuks …“
Nad pole ju lollid. Nad teavad ju täiesti hästi, et maailma finantssüsteem on lõppemas.
Nii et meil on kõigi aegade suurim võlakoorem. Rahakogus on kõigi aegade suurim.
Ei, enam pole mingeid tavalisi võimalusi seda süsteemi päästa. Seda teavad kõik.
Ja me oleme praegu tunnistajaks selle süsteemi täielikule ja absoluutsele rüüstamisele, mille kohta
kõik asjaosalised teavad, et see kukub peagi kokku.
See ongi praegu toimuva kõige taust. Ja selles on nad muidugi kõik ühel meelel.
Loomulikult on neil ka erinevad huvid ja nad püüavad üksteiselt alati kasu lõigata. See on vaieldamatu.
Kuid on olemas see põhiline huvi ja põhiline huvi ning ka põhiline teadmine, et meie finantssüsteem,
mis on mitusada aastat toimunud, ei toimi hetkel enam.
Ja kuidas sinu arvates see Iraani sõda edasi kulgeb?
Noh, see on muidugi olukord, mida tuleb kuidagi veelgi halvemaks muuta. See tähendab –
– Jah, hetkel tehakse olukord veelgi hullemaks.
Huvitav on ka see, et sellel Ceuta konfliktil on sellega samuti mingi seos, sest Ceuta asub ju Gibraltari väinas.
Gibraltari väina on mereväina Atlandi ookeani ja Vahemere vahel.
Sealt lähevad läbi kõik need relvad. Nii et kõik need relvad, mida ameeriklased ei saada mitte ainult
Marokosse, vaid edasi ka Iisraeli, lähevad sealt läbi.
Noh, see on ka üsna oluline maantee ja suurem osa kaubandusest kulgeb just seal läbi.
Niisiis, kui seal tekiks avalik konflikt, siis see teravdaks veelgi maailma majandusolukorda.
Ja me näeme ju, et Hormuzi väinas ei juhtu üldse midagi.
Vastupidi, levitatakse valesid, nagu näiteks eile härra Bessenti poolt, kes just väitis, et oleme
justkui kokkuleppe sõlmimisest vaid ühe sammu kaugusel.
Ma arvan, et olukord eskaleerub veelgi ja et me kogeme siis järgmise 6, 8 või 12 nädala jooksul tõelist
suurkatastroofi, nimelt seda, et kõik valitsused peavad tunnistama oma maksejõuetust ja ütlema oma kodanikele:
„Vabandame, aga meil pole enam naftavarusid ega maagaasivarusid.“
Ja siis tõusevad nafta ja maagaasi hinnad absoluutselt läbi katuse ning seejärel tõusevad läbi katuse kõik hinnad, ja siis
näeme, et inflatsioon ei ole enam ühekohaline, vaid muutub kahekohaliseks ning tõuseb seega ka kõrgemale
tasemele, kui me oleme Teise maailmasõja järel kogenud.
Ja kuidas sa arvad, kui kaugele nad selle viivad?
Nii et tõesti nii, et toimuvad tohutud kodusõjad või midagi sellist, et olukord on just selline
ja siis mõtled endamisi: Okei, siin on lahendus.
See on digitaalne…
Ma ei tea, kui kaugele need sõjalised kokkupõrked ulatuvad, kuid ma arvan, et siis reageeritakse sellele teisel viisil.
Selleks tuleb tunda kogu just WEFi tegevuskava taustal.
Nad on ju juba ammu propageerinud näiteks 15-minutilisi linnu.
On vägagi võimalik, et siis kehtestatakse „15-minutilised linnad“ ja et digitaalne järelevalve tugevneb märkimisväärselt, et meil
lubatakse näiteks tankida vaid üks kord nädalas või võtta vaid teatud kogus bensiini, ning
et ka teatud kaupade ostmist hakatakse piirama.
Ettevalmistused on ju tehtud. Oleme ju vahepeal täielikult digitaalsele süsteemile üle läinud.
Ma arvan, et meid ootab ees terve hulk piiravaid meetmeid, mis on loomulikult seotud näiteks digitaalse
ID-ga, mille kasutuselevõtt võib selle tulemusel kiireneda.
Aga ma usun, et näiteks 15-minutilised linnad hakkavad selles suurt rolli mängima.
Ja nüüd on muidugi suur küsimus: mida me oma teadmistega peale hakkame? Noh, ma panen sind korraks rollimängu.
Kujuta ette, et elad praegu Saksamaal, sul on seal oma väike maja ja nüüd tahad aga kaubelda.
Sa tead ju, et sa kujutad tõesti ette, et see läheb tõesti väga, väga kohutavaks. Mida ma nüüd peaksin tegema?
Ma arvan, et hetkel on kõige olulisem säilitada rahu ja hoida end kursis sellega, mis ümberringi toimub,
sest see aitab vähemalt mitte kaotada reaalsusetaju.
Siis ma ütleksin, et ma valmistuksin selleks, et inflatsioon hakkab väga tugevalt tõusma.
Noh, ma varuksin endale pika säilivusajaga toiduaineid; kui mu sissetulek oleks miinimumtasemel, varuksin
endale tõepoolest toiduaineid kaheks või kolmeks kuuks.
Nüüd, niivõrd kui see üldse võimalik on.
Ja siis hoolitseksin kindlasti selle eest, et mul ei oleks pangakontol liiga palju raha, sest arvestan ka suurema
pangakriisiga, ning suurem pangakriis tähendab seda, et pangad kuulutavad välja pangapüha ja sularaha ei
ole enam võimalik sularahaautomaatidest kätte saada.
Noh, hetkel ütleksin, et oleks hea, kui oleks olemas umbes kolme kuu jagu sularaha, mis oleks kohe kättesaadav.
Muidu ütleksin ma, et raha, hoiukontodele ja muule sellisele ma ei panustaks.
Ma lõpetaksin elukindlustused ja muud sellised – kõikvõimalikud kindlustuslepingud –, kui see on võimalik, ning laseksin endale
raha välja maksta ja ostaksin selle eest materiaalset vara.
[…] Seega soovitan kõigil, kellel on seal mõned säästud, need pigem hõbedasse või muudesse reaalväärtustesse investeerida.
[…] Mina näiteks ei koliks praegu välismaale, sest välismaale kolimine nõuab pikka ettevalmistust.
Tuleb teada, kuhu minna, tuleb osata keelt ja nii edasi.
Aga sellises kiirustuses, viimasel hetkel veel välismaale kolida – seda pean ma väga, väga halvaks mõtteks.
Sellega seoses pean aga ütlema, et kui ma elaksin teatud suurlinnades, kui ma elaksin
veepuhastusjaamade, elektrijaamade või sõjaväebaaside lähedal, siis koostaksin endale vähemalt plaani B.
Kuhu ma saaksin minna, kui Saksamaal peaks tõepoolest toimuma mõni droonirünnak?
Sellega tuleb arvestada. Keegi ei tea, kas see juhtub, kuid on alati väga rahustav, kui tead juba eelnevalt,
mida teha, kui halvim stsenaarium peaks realiseeruma.
Noh, ma koostaksin kõikide nende halvimate stsenaariumite jaoks plaani B, lootes seejärel, et need halvimad
stsenaariumid ei realiseeruks, kuid oleksin igal juhul valmis võimalike katastroofide jaoks.
Ja mida arvad Šveitsist?
[…] Ma usun küll, et Šveits on suhteliselt turvaline, sest Šveits on alati olnud ülikõrgete sissetulekutega inimeste varjupaik
ning nemad hoolitsevad ka edaspidi selle eest, et Šveits jääks neutraalseks ja et Šveitsis tõepoolest rünnakuid ei toimuks.
Aga tuleb öelda, et näiteks ka Austria on maailmapoliitika seisukohalt lihtsalt nii vähehuvitav.
Ma ei usu, et Austrias tuleks kuidagi arvestada suuremate droonirünnakutega väiksematele linnadele.
Aga ma usun ka, et sama kehtib ka meie puhul. Niisiis, kui keegi elab meie juures kusagil – olgu see siis Schleswig-Holsteinis,
Baieris või Baden-Württembergi liidumaal –, kui ta elab maal ja mitte just sõjaväebaasi, sõjaväelennuvälja või
elektrijaama vahetus läheduses, siis võib eeldada, et ta jääb ka võimalikest rünnakutest puutumata.
Aga on kurb, et me peame üldse sellest rääkima.
Noh, pean ütlema, et veel kümme aastat tagasi poleks ma kunagi, kunagi arvanud, et pean kunagi sellistest asjadest rääkima.
Noh, see on tõesti väga-väga raske aeg, milles me praegu elame.
[…] Jah, noh, tahan sulle väga tänada kogu selle teabe ja lahenduste eest ning loomulikult räägime järgmisel korral jälle.
Teemasid on meil ju piisavalt.