Kaj imajo skupnega nedavni val beguncev iz Ceute, konflikti na Bližnjem vzhodu, ogromna energetska kriza,
galopirajoča inflacija, propadajoči finančni sistem, »15-minutna mesta« in druga pereča vprašanja?
To boste izvedeli v tem zanimivem intervjuju z Ernstom Wolffom.
Medtem ko mnogi ljudje z grozo in zaskrbljenostjo spremljajo trenutne krize in dogodke, finančni in gospodarski
analitik Ernst Wolff pozornost svojih gledalcev vedno znova usmerja na ozadje in skupne značilnosti vseh teh dogodkov.
V časih, ko se večkratne krize zaostrujejo, potrebujemo bolj kot kdaj koli prej ljudi, ki »prepoznajo
povezave in vzorce ter stvari resnično premislijo do konca«.
Pozdravljeni, dragi poslušalci. Danes je naš gost Ernst Wolff. Hvala za tvoj čas.
Hvala za povabilo.
Z veseljem. Kaj pa praviš o preboju meje v Ceuti?
Menim, da gre za zelo uspešen manever tajnih služb in sionističnih milijarderjev v ozadju.
No, za vse to je seveda potekala zelo obsežna in dolgotrajna priprava, o kateri nismo vedeli ničesar.
No, najprej na kratko o geografiji Ceute.
Ceuta je enklava. To območje pripada Španiji, vendar leži na severnoafriški celini,
obkroženo z Marokom, prav tako kot Melilla.
To sta torej ti dve enklavi, ki sicer ležita na maroškem ozemlju, torej v Severni Afriki, vendar pripadata Španiji.
Poleg tega je tu še Zahodna Sahara, ki je v tem kontekstu prav tako zelo pomembna. Leži med Marokom in Mavretanijo.
To je ozemlje, ki trenutno pravzaprav ne pripada nikomur. Obstaja osvobodilna organizacija Polisario, ki si to ozemlje prisvaja.
Potem pa tudi Alžirija zahteva to ozemlje zase. Torej je tam kar nekaj sporov.
In zdaj se je zgodilo naslednje: leta 2020 je Donald Trump sklenil Abrahamove sporazume.
To je sporazum med Izraelom in islamskimi državami, ki naj bi, kot se trdi, prinesel mir.
V resnici ta sporazum vključuje vojaško in tehnično sodelovanje – zlasti na področju kibernetske varnosti.
Ta sporazum je bil torej sklenjen leta 2020 med Izraelom, Bahrajnom in Združenimi arabskimi emirati,
kasneje pa sta se jim pridružila še Maroko in Sudan.
Torej, med Marokom in Izraelom obstaja sporazum o sodelovanju na vojaškem področju in v digitalnem prostoru.
Nato je bil letos aprila sklenjen sporazum – vojaški sporazum z desetletnim rokom veljavnosti – med ZDA in Marokom.
Zanimivo je, da Maroko trenutno 60 % svojega orožja uvozi iz ZDA.
Izrael uvaža približno 67 do 69 % svojega orožja. Je torej velik kupec ameriškega orožja.
Po sklenitvi tega sporazuma aprila letos je bila maroška vlada ZDA tako hvaležna, da je po Donaldu Trumpu poimenovala avtocesto.
V Maroku torej obstaja 1000 km dolga avtocesta, ki se imenuje Donald Trump Highway.
No, v ozadju je potekalo kar nekaj priprav. Potem je seveda prišlo do vojne z Iranom.
V vojni z Iranom pa Španija Američanom ni dovolila uporabe svojih letalskih baz – s tem
pa je praktično prišla na udarni seznam ZDA.
ZDA in Izrael pa se seveda želita maščevati Španiji. In kaj sta zdaj storila?
To begunsko krizo so inscenirali, saj vendar nihče na svetu ne verjame, da bi se 60.000 ljudi
naenkrat v šestih urah zbralo in preplezalo meje.
Torej je bilo vse to strateško pripravljeno in to je povsem jasen udarec.
Pri tem je pomembno, da se zavedamo, da v ozadju v resnici ne gre za konflikt med Marokom in Španijo ter ZDA in Izraelom.
Gre za to, da se pozornost ljudi in svetovne javnosti odvrne od največje prevare, ki se je kdajkoli zgodila v finančnem sistemu.
Torej, prav včeraj smo slišali, da je ameriški finančni minister Scott Bessent dejal:
»Smo tik pred sklenitvijo sporazuma z Iranom.«
In takoj je cena nafte spet strmo padla, nekateri milijarderji pa so spet zaslužili zelo, zelo veliko denarja.
In pred nami je ogromna katastrofa, ogromna finančna in gospodarska katastrofa.
In seveda je treba ljudem predstaviti krivca, zato se jim kot krivce predstavljajo migranti. To je celotno ozadje.
Tudi sama sem videla veliko intervjujev, torej z migranti in novinarji.
In tudi oni so rekli, natančneje so dejali: »Da, meje so zdaj odprte. Pojdite, pojdite, pojdite! Pojdite skozi!«
In zato so, tako rekoč, nenadoma vsi prišli skozi. Nato pa so tudi rekli, nekaj dni kasneje
so dejali: »Vrnite se, otroci moji, vrnite se!«
In to, pa vendar sami tega ne vedo. Tudi meni se zdi res grozno, kako se ljudi potem dejansko uporablja kot šahovske figure.
Tako: »Sedaj pojdite tja in imejte boljše življenje.« »O ja, gremo tja.«
In potem takole: »Pridite nazaj, to je bila samo šala.« »Ok, ok.«
Žalostno je, da je vse to vendarle izpolnilo svoj namen.
No, ljudje so se spet razburjali zaradi migrantov.
Vsi ljudje v Evropi se zelo bojijo naslednjega vala migracij, ki bo zagotovo prišel.
In vsi bodo potem pripravljeni reči: »No, pravzaprav za našo stisko niso odgovorni ljudje na
Wall Streetu in na vseh borzah, ampak migranti.«
In zaradi tega imajo ti izjemno bogati milijarderji v ozadju seveda prosto pot.
Zakaj misliš, da se o tem na koncu poroča tako različno?
No, v javnih medijih poročajo takole: Našli so namreč edini dve ženski in o tem poročali, da sta ubogi ženski zdaj preplavali
dolgo razdaljo, čeprav je bilo videti, da sta preplavali morda 130 metrov, da bi si končno zagotovili
lepo življenje, zdaj pa ju Španija tako slabo obravnava.
Ja, ne, nič drugega kot to, kar sem pravkar rekel. Torej, ljudi se spravlja drug proti drugemu.
No, na eni strani so ljudje, za katere je popolnoma jasno, da so migranti najhujše, kar obstaja.
Zahtevajo ponovno izselitev, tako kot stranka AfD, ki se bo seveda takoj odzvala na to.
In ti bodo potem torej delali, kot da bo vse veliko bolje, če bomo vse migrante poslali domov.
Po drugi strani pa so ljudje, ki globoko sočustvujejo z usodo teh ljudi, saj seveda mnogi
med njimi k nam želijo priti iz čiste revščine.
In kadar pride do velikih lakotnih katastrof, je to seveda človeška katastrofa nepredstavljivih razsežnosti.
Toda kako bi lahko še bolj spravili ljudi drug proti drugemu s takšnim poročanjem, kot ga na primer izvajata ARD in Tagesschau?
To drži. Tudi sama bi rekla, da je rešitev te problematike v osnovi v tem, da se v državi, kjer se namerno
sprožata vojna ali lakota, te težave tam odpravijo in da lahko tamkajšnji ljudje živijo.
Da, če bi bile ZDA, recimo, zainteresirane za to, da se razmere v Maroku izboljšajo, potem ne bi na tak način posredovali in z
Marokom sklepali kakršnih koli obrambnih zavezništev, ampak bi poskrbeli, da maroška vlada ne bi kupovala
orožja, temveč bi namesto tega poskrbela, da bi bili ljudje ustrezno preskrbljeni s hrano.
[…] V primeru Ceute je tako, da – tam imamo namreč nekoliko levo usmerjeno vlado – se trenutno začenja boj proti levici.
Levica so tisti, ki hočejo sprejeti vse begunce. Tukaj pa pravijo: »Spet se je zgodil napad, zato moramo ukrepati proti desnici.«
Vsi na desni strani pa trdijo, da so krivi levičarji, saj so oni tisti, ki so odgovorni
za to, da migranti prav zdaj prihajajo sem.
Čudovito. Na ta način so obe strani spravili v spor med seboj, tako da lahko nadaljujejo z izvajanjem
svojega načrta ter ljudi še naprej osiromašijo, zasužnjijo in vodijo v digitalno diktaturo.
[…] V Nemčiji je namreč veliko področij, kjer je treba nekaj storiti.
In namesto da bi jih rešili, pride na primer ta pokojninska reforma, v okviru katere se govori, da bo
na primer upokojitev pri 63 letih kmalu odpravljena.
Ehm, kaj praviš na to? Torej, več dela, manj plačila.
To kaže na ledeni cinizem našega časa, saj se na borzah zasluži kot še nikoli prej.
Milijarderji po svetu postajajo vedno bogatejši, revnim pa, torej prav tistim najrevnejšim, najrevnejšemu delu
prebivalstva, ki se najmanj lahko brani – upokojencem – pa se reče: »Pazite, zdaj moramo pri vas varčevati.«
To torej kaže, v katero smer se vse to razvija.
Torej, stanje se ne bo niti malo izboljšalo, ampak se bo socialna neenakost – in to je, mislim, trenutno
največji problem na svetu – poleg vseh vojn, ki se vodijo.
Vendar se ta socialna neenakost še naprej povečuje v neskončnost.
In predvsem vidiš, da se o tem razpravlja na eni strani, na drugi strani pa pravijo:
»Oh, ali bi lahko še malo popustili pri omejitvi zadolževanja? Sedaj bomo še malo
denarja zbrali«, vendar ne zato, da bi ti rekel:
»V redu, zdaj moram najprej ponovno vzpostaviti sistem, spet pritegniti prave delavce, da bo vse spet delovalo.«
Ne, ti praviš: »Na tvojem računu varčujemo.« Pri tem se ne bo nič spremenilo, nič se ne bo izboljšalo.
»Po drugi strani pa se še bolj zadolžujemo, to pa potem vlagamo v Ukrajino.«
Da, žal ljudje zelo hitro pozabijo.
Torej, omejitev javnega dolga je bila sprostena, in sicer tik pred tem, ko je gospod Merz postal zvezni
kancler; poskrbel je namreč, da se omejitev javnega dolga za izdatke za oborožitev začasno opusti.
No, takrat so torej na hitro sprostili sto milijard.
Ko gre za upokojence, se vsak posamezni milijon trikrat prešteje, na koncu pa upokojenci dobijo manj, kot so doslej prejemali.
Da. In naslednja težava, na primer – prihaja namreč veliko poročil, da so skladišča plina
nenavadno prazna. Kaj misliš, kaj nas tu čaka?
Da, to je, to je dejstvo, in to ne velja samo za Nemčijo, temveč za vse države na svetu.
Povsod so bile napadene strateške zaloge nafte.
Ti so zdaj na najnižji ravni, kakršne že 40–45 let ni bilo.
In vidimo, da je Hormuški preliv še vedno blokiran. Torej nam vsak dan pripovedujejo nove laži.
Hkrati pa ugotavljamo, da nas sploh več ne obveščajo o pomembnih dogodkih na Bližnjem vzhodu, na primer o tem, da
je bila v Savdski Arabiji največja rafinerija nafte na svetu v napadu z droni zelo močno poškodovana.
O tem ni bilo nobenih nadaljnjih poročil. O tem sploh nič ne slišimo.
Torej, povsem sistematično se skrbi za to, da je na voljo vedno manj nafte in vedno manj zemeljskega plina.
In to mi kaže, da nas povsem zavestno in namerno potiskajo v ogromno energetsko krizo, ki bo povzročila zvišanje
cen – in to povsod, saj so vse cene odvisne od energije.
In to je zame namerna strategija za spodbujanje inflacije. Živimo v času največjega zadolževanja.
Prav ZDA so dosegle najvišjo raven zadolženosti v zgodovini. In kako se lahko odplačajo dolgovi? S sprožitvijo inflacije.
In menim, da se trenutno soočamo z galopirajočo inflacijo, ki se bo morda prelevila v hiperinflacijo, in da se bo v
okviru te hiperinflacije morda uvedel nov denar v obliki CBDC-jev, torej digitalnega denarja centralne banke.
Torej, po mojem mnenju nas čaka jesen, ki bo prinesla resnično, resnično ogromen, ogromen preobrat.
Res je videti, da ni tako samo v Nemčiji.
Tako smo na primer tudi v našem zadnjem pogovoru govorili o Rusiji, ki prav tako doživlja bencinsko krizo.
To je trenutno svetovni pojav.
No, stvar je v tem, da se ne sme gledati na vlade. Vlade so namreč nič drugega kot marionete.
Gospod Putin ni nič drugega kot marioneta ruskih oligarhov, ki jih zanima le lastno premoženje in širitev lastne moči.
Mogoče je tudi, da bo gospod Putin nekoč izgubil oblast.
Zelo sem prepričan, da bo tudi Donald Trump kmalu odstopil.
Dovolj je že pogledati, kako se njegov podpredsednik vedno bolj oddaljuje od njega.
Zanimivo je, da J.D. Vance na vseh teh tiskovnih konferencah skoraj nikoli ni prisoten.
Vedno sta tam Marco Rubio in zadnje čase poleg njega bodisi gospod Hegseth bodisi gospod
Bessent, J.D. Vance pa se nikoli ne pojavi.
Mislim, da bo Donald Trump svojo vlogo kmalu izpolnil in da ga bodo potem razglasili za grešnega kozla, skupaj z vso
njegovo družino, saj so se v zadnjem času očitno obogatili.
Potem bodo ljudem rekli: »Ta vas je zavedel. Mi bomo zdaj nadaljevali«, in potem
bodo ljudje sledili kakšnemu drugemu vodji.
A si res lahko predstavljaš, da tisti, ki imajo res kaj za povedati, vsi gledajo v isto smer?
Torej, da – kot si rekel – ruski oligarhi povzročajo energetsko krizo hkrati v Nemčiji, hkrati v ZDA in – no, resnično, da se ne
reče – na primer tudi na Kitajskem, in da se ne reče na primer: »Ne, mi bomo naredili ravno
nasprotno« ali »Mi bomo tisti, ki bomo na koncu …«
Niso ravno neumni. Zelo dobro vedo, da je svetovni finančni sistem na robu propada.
Torej, imamo največji dolg v zgodovini. Obseg denarne mase je največji v zgodovini.
Ni več običajnih možnosti, da bi ta sistem rešili. To ve vsakdo.
In trenutno smo priča popolnemu in absolutnemu izkoriščanju tega sistema, za katerega vsi,
ki so v tem krogu, vedo, da se bo kmalu sesul.
To je ozadje vsega, kar se trenutno dogaja. In v tem se seveda vsi strinjajo.
Seveda imajo tudi različne interese in si med seboj nenehno poskušajo odžirati deleže. To je nesporno.
Vendar pa obstaja to temeljno zanimanje in tudi temeljno znanje, da naš finančni sistem, ki
je deloval več sto let, trenutno ne deluje več.
In kaj misliš, kako se bo potem nadaljevala vojna z Iranom?
No, to je seveda situacija, ki jo je treba nekako še poslabšati. To pomeni –
– Da, trenutno se to še poslabšuje.
Zanimivo je tudi, da ima s tem nekaj opraviti tudi ta konflikt v Ceuti, saj leži Ceuta namreč ob Gibraltarski ožini.
Gibraltarska ožina je morska ožina med Atlantskim oceanom in Sredozemskim morjem.
Prek tega potekajo vse te pošiljke orožja. Torej vse tisto orožje, ki ga Američani ne pošiljajo le v
Maroko, ampak tudi naprej v Izrael – vse to gre skozi tam.
No, to je tudi zelo pomembna cesta, po kateri poteka velik del trgovine.
Torej, če bi tam prišlo do odprtega spora, bi to še dodatno poslabšalo gospodarsko situacijo v svetu.
In vidimo, da se v Hormuški ožini sploh nič ne dogaja.
Nasprotno, širijo se laži, kot je tista, ki jo je včeraj izrekel gospod Bessent, ki je pravkar
trdil, da naj bi bili tik pred sklenitvijo dogovora.
Domnevam, da se bo celotna situacija še dodatno zaostrila in da bomo nato nekje v naslednjih 6, 8 ali 12 tednih doživeli
pravo veliko katastrofo, namreč da bodo morale vse vlade priznati svoj bankrot in svojim državljanom povedati:
»Žal nam je, ampak zdaj nimamo več zalog nafte niti zemeljskega plina.«
In takrat bodo cene nafte in zemeljskega plina absolutno poskočile v nebo, nato pa bodo poskočile v nebo tudi vse druge
cene, in takrat bomo doživeli, da inflacija ne bo več enomestna, ampak dvomestna, ter da bo dosegla višje
ravni, kot smo jih doživeli od druge svetovne vojne naprej.
In kako misliš, kako daleč bodo to še zaostrili?
Torej res v smislu, da potekajo ogromne državljanske vojne ali kaj podobnega, da se nekako znajdeš v
takšni situaciji in si rečeš: »Ok, tukaj je rešitev.«
To je digitalno…
Ne vem, kako daleč bodo šli ti vojaški spopadi, vendar domnevam, da se bo takrat odzvalo na drugačen način.
Za to je treba poznati celoten program Svetovnega gospodarskega foruma (WEF) v širšem kontekstu.
Že dolgo se zavzemajo na primer za »petnajstminutna mesta«.
Zelo verjetno je, da bodo uvedli tako imenovana »petnajstminutna mesta« in da se bo digitalno nadzorovanje močno okrepilo, da bomo
na primer lahko točili gorivo le enkrat na teden ali morda smeli natočiti le določeno količino
goriva, da bodo omejili tudi nakup določenih izdelkov.
Priprave so že zaključene. Medtem smo namreč že v celoti prešli na digitalno delovanje.
Mislim, da nas čaka veliko omejevalnih ukrepov, ki so seveda povezani tudi, na primer, z digitalno
identifikacijo, katere uvedba se bo morda pospešila.
Vendar menim, da bodo na primer »petnajstminutna mesta« pri tem igrala zelo pomembno vlogo.
In zdaj se seveda poraja veliko vprašanje: kaj bomo naredili s svojim znanjem? No, te bom vključila v igro vlog.
Predstavljaj si, da zdaj živiš v Nemčiji, imaš tam svojo hiško, zdaj pa bi rad trgoval.
Veš, torej, res si predstavljaš, da bo res povsem, povsem grozno. Kaj naj zdaj naredim?
Mislim, da je trenutno najpomembneje ohraniti mirno kri in se obveščati o tem, kaj se dogaja okoli nas,
saj to vsaj pomaga, da ne izgubimo stika z realnostjo.
Potem bi rekel, no, pripravil bi se na to, da se bo inflacija zelo močno povečala.
No, jaz bi si priskrbel živila z dolgim rokom trajanja; če bi bil na spodnji meji dohodkovnega praga, bi si
dejansko že vnaprej naredil zaloge hrane za dva do tri mesece.
No, seveda, če je to sploh mogoče.
In potem bi vsekakor poskrbel, da na svojem bančnem računu ne bi imel preveč denarja, saj računam tudi z večjo bančno krizo, ta
pa bo pomenila, da bodo banke razglasile bančni praznik in da takrat dejansko ne bo več mogoče dvigniti gotovine iz bankomatov.
No, trenutno bi rekel, da bi bilo dobro, če bi imeli na voljo takšno zalogo gotovine za približno tri mesece.
Sicer pa bi rekel, da se na denar, varčevalne račune in podobno ne bi zanašal.
Življenjska zavarovanja in podobno, vse mogoče zavarovanja – če bi bilo mogoče, bi jih odpovedal in raje zahteval
izplačilo, s katerim bi si kupil stvarnostno premoženje.
[…] Zato vsem, ki imajo nekaj prihrankov, toplo priporočam, da jih raje vložijo v srebro ali druge realne vrednosti.
[…] Tudi jaz na primer trenutno ne bi izselil, ker izselitev zahteva dolgo pripravo. Vedeti
moraš, kam greš, poznati moraš jezik in tako naprej.
Ampak tako v naglici, zdaj v zadnjem trenutku, še izseliti se, se mi zdi zelo, zelo slabo.
Vendar moram reči, da če bi živel v nekaterih večjih mestih, če bi živel v bližini vodarn, elektrarn
ali vojaških objektov, bi si vsaj pripravil načrt B.
Kam se lahko zatečem, če bi v Nemčiji res prišlo do kakršnih koli napadov z droni?
S tem je treba računati. Nihče ne ve, ali se bo to zgodilo, a je vedno zelo pomirjujoče, če vnaprej
veš, kaj boš storil, če pride do najslabšega scenarija.
No, pripravil bi si načrt B za vse te najslabše možnosti, nato pa upal, da se te najslabše možnosti ne bodo uresničile, v
vsakem primeru pa bi bil pripravljen na morebitne katastrofe.
Kaj pa praviš o Švici?
[…] Mislim, da je Švica res relativno varna, saj je bila vedno zatočišče najbogatejših, ki bodo tudi v
prihodnje poskrbeli, da bo Švica ostala nevtralna in da v njej dejansko ne bo prišlo do napadov.
Ampak treba je reči, da je tudi, recimo, Avstrija za svetovno politiko preprosto tako nezanimiva.
Komaj verjamem, da bi bilo treba v Avstriji računati z večjimi napadi z droni na manjša mesta.
A verjamem tudi, da bo pri nas enako. Torej, če nekje pri nas – naj bo to v Šlezviku-Holsteinu, Bavariji ali Baden-Württembergu –
če živiš na podeželju in ne ravno v bližini vojaške baze, vojaškega letališča ali elektrarne, potem lahko
predvidevaš, da te tudi tam ne bodo prizadeli morebitni napadi.
Ampak žalostno je, da moramo sploh govoriti o takšnih stvareh.
No, moram reči, da si še pred desetimi leti nikoli, nikoli ne bi mislil, da bom kdaj moral govoriti o takšnih stvareh.
No, to je resnično zelo, zelo težko obdobje, v katerem trenutno živimo.
[…] Ja, torej, najlepša hvala za vse te informacije in za tvoje rešitve; seveda se slišimo naslednjič.
Tematike imamo že dovolj.